Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
---|---|
Ús | |
Parlants nadius | 5.000 ![]() ![]() |
Autòcton de | Junín i Departament d'Ucayali ![]() |
Estat | Perú ![]() |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües arawak llengües piro ![]() | |
Característiques | |
Nivell de vulnerabilitat | 3 en perill ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | pib ![]() |
Glottolog | yine1238 ![]() |
Ethnologue | pib ![]() |
UNESCO | 732 ![]() |
IETF | pib ![]() |
Endangered languages | 1636 ![]() |
El yine o 'piro és una llengua arawak del subgrup piro parlada al Perú. El grup també comprèn les llengües iñapari (†) i apurinã. Se'n parlen diverses varietats, la principal és la yine. Els machineris que viuen al Brasil (Acre) i s'ha informat que també a Bolívia parlen el que podria ser un dialecte del yine (Aikhenvald, Kaufman). Un vocabulari amb l'etiqueta Canamaré és "tan propera al piro [Yine] que es pot considerar com piro", però ha estat causa de confusió amb el kanamarí que no té relació.[1]
Aquesta llengua també és nomenada Contaquiro, Pira, Piro, Pirro, Simiranch, o Simirinche. S'ha informat que "Cushichineri" és una llengua, però en realitat és un nom de família que s'utilitza amb els blancs (Matteson 1965). El nom "Mashco" de vegades s'ha aplicat incorrectament al Yine. (Vegeu Mashco Piro.)
Varietats extingides de Piro (Yine):[2]:244
Cap el 2000 bàsicament tots els 4.000 ètnics parlen l'idioma. Viuen al departament d'Ucayali i al departament de Cusco, prop del riu Ucayali i prop del riu Madre de Dios, a la regió de Madre de Dios. al Perú. L’alfabetització és comparativament alta. S'ha publicat un diccionari en l'idioma i l'idioma s'ensenya al costat de castellà en algunes escoles yine. També hi ha mil parlants de Machinere.[3]
Anterior | Central | Posterior | |
---|---|---|---|
Tancada | i iː | ɯ ɯː | |
Mitjana | e eː | o oː | |
Vocal tancada | a aː |
Labial | Alveolar | Postalveolar | Palatal | Velar | Glotal | |
---|---|---|---|---|---|---|
Oclusiva | p | t | k | |||
Africada | t͡s | t͡ʃ | c͡ç | |||
Fricativa | s | ʃ | ç | h̃ | ||
Nasal | m | n | ||||
Bategant | ɾ | |||||
Aproximant | w | l | j |
Piro té una sintaxu activa–estativa.[5]
Varietats castellanes |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Llengües indígenes |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Llengües de signes |
|
![]() ![]() | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Llengua nacional |
| ||||||||||||||
Llengües indígenes |
| ||||||||||||||
Llengües de signes |
| ||||||||||||||
Cursiva indica llengua morta encara reconeguda per la Constitució de Bolívia. |
Llengües arawak (Maipure) | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Septentrional |
| |||||||||||||||||
Meridional |
| |||||||||||||||||
No classificades | ||||||||||||||||||
Macro-Arawakan | ||||||||||||||||||