Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
---|---|
Ús | |
Parlants nadius | 2.729 ![]() ![]() |
Autòcton de | Departament de Pando, Acre, Departament de Madre de Dios i Departament d'Ucayali ![]() |
Estat | Bolívia, Brasil i Perú ![]() |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües pano-tacanes llengües pano ![]() | |
Característiques | |
Nivell de vulnerabilitat | 2 vulnerable ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | yaa ![]() |
Glottolog | yami1256 ![]() |
Ethnologue | yaa ![]() |
UNESCO | 1912 ![]() |
IETF | yaa ![]() |
Endangered languages | 2945 ![]() |
El yawanawa (Iauanauá o Jawanaua) és una llengua de la família Pano[1] a l'oest central del Brasil pel poble yaminawa i altres relacionats. Constitueix un extens continu dialectal. Els dialectes registatss són dos o més dialectes yaminawa brasiler, yaminawa peruà, Chaninawa, Chitonawa, Mastanawa, Parkenawa (= Yora o "Nawa"), Shanenawa (Xaninaua, = Katukina de Feijó), Sharanawa (= Marinawa), Shawannawa (= Arara), Yawanawá, Yaminawa-arara (obsolet; molt similar al Shawannawa/Arara), Nehanawa†).[2]
Molt pocs yaminawá parlen espanyol o portuguès, tot i que els shanenawa han canviat majoritàriament al portuguès.[3]
Les vocals del Yaminawa són /a, i, ɨ, u/. El yaminawa té /ɯ/ en comptes de /u/. Sharanawa, Yaminawa, i Yora tenen contraparts nasalitzades per a cadascuna de les vocals i demostren una nasalització contrastiva.[4]
Bilabial | Alveolar | Retroflexa | Palatal | Velar | Glotal | |
---|---|---|---|---|---|---|
Oclusiva | p | t | k | |||
Africada | t͡s | t͡ʃ | ||||
Fricativa | β | s | ʂ | ʃ | h | |
Nasal | m | n | ||||
Aproximant | j | w | ||||
Bategant | ɾ |
El yawanawá té un inventari fonèmic similar al yaminawa, però utilitza una fricativa bilabial sonora /β/ en lloc de la fricativa bilabial sorda /ɸ/.[5] Yawanawá i Sharanahua tenen un fonema addicional, l'aproximant labiovelar sonora /w/.[5][6] El shanewana té una fricativa labiodental /f/ en comptes de /ɸ/.[7]
El yaminawa té un to contrastiu, amb dos tons superficials, alt (H) i baix (L).[8]
El yaminawa és un llenguatge polisintètic, principalment sufixant, que també utilitza alternances de composició, nasalització i to en la formació de paraules. El yaminawa presenta una ergivitat dividida; els noms i els pronoms de tercera persona són patrons al llarg de línies ergatives i absolutives, mentre que els pronoms de primera i segona persona segueixen línies nominatives-acusatives. La morfologia verbal del yaminawa és extensa i codifica significats afectius (emocionals) i categories com el moviment associat. El yaminawa també té un conjunt d'enclítics de referència de commutador que codifiquen relacions de subjecte iguals o diferents, així com relacions aspectuals entre la clàusula dependent (marcada) i la clàusula principal.[8]
Pano |
| ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Tacanes | |||||||||||
Itàlica indica llengua extingida |
Llengua oficial |
| ||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Llengües regionals | |||||||||||||||||||||||||
Llengües indígenes |
| ||||||||||||||||||||||||
Interllengües |
| ||||||||||||||||||||||||
Llengües de signes |
|
![]() ![]() | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Llengua nacional |
| ||||||||||||||
Llengües indígenes |
| ||||||||||||||
Llengües de signes |
| ||||||||||||||
Cursiva indica llengua morta encara reconeguda per la Constitució de Bolívia. |
Varietats castellanes |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Llengües indígenes |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Llengües de signes |
|