Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
---|---|
Ús | |
Parlants | 3.809 al Perú 4.000 a Equador (2007) |
Parlat a | Perú ![]() |
Autòcton de | Achuars, Província de Bolívar, Província de Morona-Santiago, Província de Pastaza i Departament de Loreto ![]() |
Estat | Equador i Perú ![]() |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües jívaro-capahuanes llengües jívaro ![]() | |
Característiques | |
Nivell de vulnerabilitat | 4 en perill sever i 3 en perill ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | acu ![]() |
Glottolog | achu1248 ![]() |
Ethnologue | acu ![]() |
UNESCO | 566 ![]() |
IETF | acu ![]() |
Endangered languages | 648 ![]() |
El shiwiar, també conegut com achuar, jivaro, maina, és una llengua jívaro parlada al llarg dels rius Pastaza i Bobonaza a l'Equador. El shiwiar és una de les tretze llengües indígenes de l'Equador pels achuars.[1] Totes aquestes llengües estan amenaçades.[1]
El shiwiar és una llengua parlada pels achuars de la regió amazònica de l'Equador.[2] El poble achuar també parla castellà, shuar i quítxua juntament amb la seva llengua materna, el shiwiar.[2] El shuar també pertany a la família de les llengües jívaro.[2]
Tot i que els achuar viuen a la conca de l'Amazones, l'extracció de petroli i matèries primeres de l'Equador mitjançant la mineria ha desplaçat les comunitats achuar i ha posat en perill les seves llars.[3]
Tot i que la llengua oficial de l'Equador és el castellà, el poble achuar i altres grups indígenes tenen el dret d’utilitzar les seves pròpies llengües a l'ensenyament mitjançant les polítiques lingüístiques oficials de l’Equador legalitzades al decret núm. 000529, article 27 i a la Dirección Nacional de Educación. Indígena Intercultural Bilingüe (DINEIIB).[4]
Bilabial | Alveolar | Postalveolar | Palatal | Velar | Glotal | |
---|---|---|---|---|---|---|
Nasal | m | n | ŋ | |||
Oclusiva | p | t | k | ʔ | ||
Africada | ts | tʃ | ||||
Fricative | s | ʃ | x | |||
Aproximant | j | w | ||||
Bategant | ɾ |
Anterior | Central | Posterior | |
---|---|---|---|
Tancada | i ĩ iː | u ũ uː | |
Semitancada | ɘ ɘ̃ ɘː[6] | ||
Oberta | a ã aː |
Llengües oficials | |
---|---|
Llengües indígenes | |
Varietats castellanes |
|
Llengües de signes |
|
Varietats castellanes |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Llengües indígenes |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Llengües de signes |
|