Tipus | família lingüística ![]() |
---|---|
Ús | |
Parlants nadius | 4.500 ![]() ![]() |
Autòcton de | província de Moxos ![]() |
Estat | Bolívia ![]() |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües arawak ![]() | |
Característiques | |
Nivell de vulnerabilitat | 3 en perill ![]() |
Codis | |
Glottolog | moxo1234 ![]() |
UNESCO | 1956 ![]() |
El moxo (també conegut com a mojo, pronunciat "Moho") és qualsevol de les llengües arawak parlades pels moxos del nord-est de Bolívia. Les dues llengües existents del poble moxo, trinitario i ignaciano, són tan diferents entre si com de les llengües arawak veïnes. L'extinta magiana també era diferent.
Els idiomes moxo tenen una sintaxi activa-estativa.[1]
Les llengües pertanyen a un grup de tribus que originalment anaven a través de la part alta del Mamoré, que s'estenien cap a l'est i l'oest des de Guapure (Itenes) fins als Beni, i que ara se centren a la província de Moxos, departament de Beni, Bolívia.[2]
L'ignaciano s’utilitza a les reunions de la ciutat a menys que hi hagi persones forasteres, i és una assignatura obligatòria en els graus inferiors d’una sessió a la setmana. Potser la meitat dels nens aprenen Ignaciano. Als anys vuitanta hi havia menys de 100 monolingües, tots majors de 30 anys.
Les llengües moxo estan més relacionades amb Baure, Pauna i Paikonéka. Junts, formen les llengües Mamoré-Guaporé (anomenades així pel riu Mamoré i el riu Guaporé). Classificació de Jolkesky (2016): (2016):[3]:8
Classificació de Danielsen (2011) i Danielsen & Terhart (2014: 226):[4][5]
Aquesta és una llista de paraules moxo amb la traducció corresponent:
Català | Moxo |
---|---|
Un | Ikapia |
Dos | Apisá |
Tres | Impúse |
Home | Ehiro |
Dona | Eseno |
Sol | Sáche |
Aigua | Uni |
Foc | Yuku |
Cap | Nuxuti |
Mà | Nubupe |
Dacsa | Suru |
Llista de paraules magíana publicada a finals del 1700 a Palau i Saiz (1989):[6]:170
Castellà | Magíana |
---|---|
bueno | shiomá |
malo | shiomallama |
el padre | papá |
la madre | kay |
el hermano | nomasqui |
uno | huestiche |
dos | heravetá |
Llengües arawak (Maipure) | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Septentrional |
| |||||||||||||||||
Meridional |
| |||||||||||||||||
No classificades | ||||||||||||||||||
Macro-Arawakan | ||||||||||||||||||
![]() ![]() | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Llengua nacional |
| ||||||||||||||
Llengües indígenes |
| ||||||||||||||
Llengües de signes |
| ||||||||||||||
Cursiva indica llengua morta encara reconeguda per la Constitució de Bolívia. |