Xáfahxajoh' ![]() | |
---|---|
Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
Ús | |
Parlants nadius | 190 ![]() ![]() |
Estat | Colòmbia i Perú ![]() |
![]() | |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües bora–witoto Llengües witoto ![]() | |
Codis | |
ISO 639-3 | oca ![]() |
Glottolog | ocai1244 ![]() |
Ethnologue | oca ![]() |
UNESCO | 2054 ![]() |
IETF | oca ![]() |
Endangered languages | 1855 ![]() |
L'ocaina és una llengua indígena americana parlada a l'oest d'Amèrica del Sud pels ocaines. Pertany a la família de llengües witoto. Forma el seu propi grup dins de la subfamilia Witoto-Ocaina.
L'ocaina és parlada per 54 persones al nord-est del Perú i 12 més a la regió de l'Amazones de Colòmbia. Pocs nens parlen l'idioma. Té dos dialectes: Dukaiya i Ibo'tsa.
Bilabial | Alveolar | Postalveolar/ Palatal |
Velar | Glotal | ||
---|---|---|---|---|---|---|
Nasal | lenis | m | n | ɲ | ||
fortis | mː | nː | ɲː | |||
Oclusiva | p b | t r | tʲ dʲ | k ɡ | ʔ | |
Africada | ts dz | tʃ dʒ | ||||
Fricativa | ɸ β | s | ʃ ʒ | x | h |
Anterior | Central | Posterior | |
---|---|---|---|
Alta | i, ĩ | ɨ, ɨ̃ | |
Baixa | e | a, ã | o, õ |
Les síl·labes a l'ocaina es poden marcar amb un dels dos tons tons: alt o baix. Consisteixen en una vocal; poden aparèixer consonants simples a banda i banda de la vocal: (C) V (C).[1]
Ocaina s'escriu mitjançant l'alfabet llatí . Un gràfic de símbols amb els sons que representen és el següent:
Llatí | IPA | Llatí | IPA | Llatí | IPA | Llatí | IPA | Llatí | IPA | Llatí | IPA | Llatí | IPA | Llatí | IPA | Llatí | IPA | Llatí | IPA | Llatí | IPA |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
a | /a/ | b | /b/ | c | /k/ | ch | /tʃ/ | ds | /dz/ | dy | /dʲ/ | e | /e/ | f | /ɸ/ | g | /ɡ/ | h | /ʔ/ | i | /i/ |
j | /h/ | k | /k/ | ll | /dʒ/ | m | /m/ | m̈ | /mː/ | n | /n/ | n̈ | /nː/ | ñ | /ɲ/ | ñ̈ | /ɲː/ | o | /o/ | p | /p/ |
q | /k/ | r | /r/ | s | /s/ | sh | /ʃ/ | t | /t/ | ts | /ts/ | ty | /tʲ/ | u | /ɨ/ | v | /β/ | x | /x/ | y | /ʒ/ |