Burua | |
---|---|
Altres noms | Leko, Rik'a |
Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
Ús | |
Parlants | (virtualment extinta), 20 parlants recorden la llengua |
Oficial a | Bolívia Decreto Suprem N° 25.894 |
Autòcton de | Andes orientals de Bolívia, riu Mapiri-Kaka |
Estat | Bolívia |
Classificació lingüística | |
Llengua aïllada | |
Característiques | |
Institució de normalització | No està regulat |
Nivell de vulnerabilitat | 5 en perill crític ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | lec ![]() |
Glottolog | leco1242 ![]() |
Ethnologue | lec ![]() |
UNESCO | 621 ![]() |
IETF | lec ![]() |
Endangered languages | 2915 ![]() |
El leco o leko és una llengua poc coneguda i parlada originalment en una part remota dels Andes orientals de Bolívia. És pràcticament extingida.
A part d'unes breus llistes de vocabulari, el principal document pel qual el leco és conegut és una doctrina cristiana compilada pel missioner Andrés Herrero, a principis del segle xix.[1] Aquesta doctrina va ser publicada per Lafone Quevedo (1905), que la va usar com a font per fer una descripció gramatical de la llengua. Aquesta obra va ser virtualment l'únic document disponible sobre el leco, fins que el lingüista Simon van de Kerke (1994) va localitzar alguns parlants de la llengua i va compilar algunes dades addicionals que van ampliar l'anàlisi de Quevedo.[2]
En Grimes (1988), el leco es classifica com una llengua aïllada i es considera extingida. No obstant això, Montaño Aragó (1987), va localitzar alguns parlants de la llengua a la regió d'Atén i a Apolo a la província boliviana de Franz Tamayo, al departament de La Paz, i al llarg del riu Mapiri, a la província de Larecaja, situada també en el departament de La Paz.
Alguns parlants van ser relocalizats per Van de Kerke (1994-97). Aquests parlants, en la seva majoria homes, superaven els 50 anys i no usaven habitualment la llengua des de feia molt. Van de Kerke informa que els parlants no se senten suficientment segurs com per mantenir espontàniament una conversa en leco.
Pel que fa a la fonologia del leco, es pot assenyalar el següent quadre basat en Van de Kerke (2009: 289-291). El leco presentaria el següent sistema de fonemes consonàntics:
Bilabials | Dentals | Alveolars | Palatals | Vetllessis | Glotal |
---|---|---|---|---|---|
Oclusives | Simples | p / b | t / d | k | |
Aspirades | ph | th | kh | ||
Glotalitzades | p' | t' | k' | ||
Africades | Simples | ts | ch | ||
Glotalitzades | ch' | ||||
Fricatives | s / z | h | |||
Nasals | m | n | ng | ||
Laterals | |||||
Vibrants | r | ||||
Semivocals | w | i |
Quant al lèxic i les classes de paraules en leco, es pot esmentar el següent (Van de Kerke, 2009: 293-297):
Quant a les característiques morfològiques del leco, es pot assenyalar el següent (Van de Kerke, 2009: 297-313):
(1) | seneng-ki | hu-ku-ate | dulsi |
tots-DAT | 3PL-donar-PAS.1 | bombó | |
‘A tots vaig donar un bombó.’ |
(2) | u |
trabajo-ra | chera | abon-da-no-ne | lamka-sich-ne |
quin | treball-LOC | nosaltres | trobar-FUT-NML-INT | treballar-INF-TOP | |
‘En quin treball trobarem treball (al poble)?’ |
(3) | lilwo | ubus-no-et | lal-rep/lal wara-rep |
llagosta | sortir-NML-DCL | terra-ABL/terra interior-ABL | |
‘La llagosta surt de la terra / des de dins de la terra.’ |
(4) | wesra | nos-tha-te |
Guanay | lluny-DIM-DCL | |
‘Guanay és una mica lluny.’ |
(5) | yo-phos-beka | ho-ra | t’e-no-te |
1SG-filla-DEL | aquest- | viure-NML-DCL | |
‘La meva filla només viu aquí.’ |
(6) | lamka-sich | yu-gustas-in-te |
treballar-INF | 1.O-agradar-NEG-DCL | |
‘No m'agrada treballar.’ |
(7) | ya-ache-ki | yo-moki | aycha | yin-k’o-a-ka-te |
1SG-pare-GEN | 1SG-GEN | carn | 1.BEN-menjar-PF-AUX-DCL | |
‘El meu pare me l'ha menjat, la meva carn.’ (jo no podia més) |
Arrel verbal | PROG | NEG | NML/N/Adj | Pl | CID | AUX | PAS | DCL/INT | Persona |
-o | |||||||||
Adj/ | -t | -m/-n | |||||||
-institutriu | -mico | -ca | -taah | ||||||
-cha | -in | -no | -ne | -am/-an | |||||
-anar | -a | -no(h) | |||||||
-ich | -s |
(8) | era | fuerza-hote-to: | ya-ache-ki-ca | mo-no-mico-taah-te |
jo | força-POS-PRS.1 | 1SG-pare-GEN-COMP | dir-NML-CID-PAS-DCL | |
‘Es diu que ha dit “jo tinc força com el meu pare”.’ |
(9) | chika | es-cha-no-te | lamkas-in-kama-et-am |
molt | ploure-PRS-NML-DCL | treballar-NEG-capaç-DCL-Pl.1 | |
‘Està plovent fort, no podem treballar.’ |
(10a) | iya | ta | bal-a |
tu | blat de moro | sembrar-IMP | |
‘Sembra blat de moro!’ |
(10b) | heka | ta | bal-noku |
tu | blat de moro | sembrar-IMP.Pl | |
‘Sembrin vostès blat de moro!’ |
(11) | yo-moki | warsuch | tiltil-hi-no-te |
1-GEN | pantalons | desfet-CMPL-NML-DCL | |
‘Els meus pantalons s'han trencat completament.’ |
(12) | wotha | wonon-wari-no-te |
turó | caminar-pujar.per.terra-NML-DCL | |
‘Camina pujant el turó.’ |
(13) | yobas-aya | yanapas-mo-no-aya-te | dihwo | bal-ich-ki |
home-PL | ajudar-REC-NML-PL-DCL | cacauets | sembrar-INF-DAT | |
‘Els homes s'ajuden entre ells a sembrar cacauets.’ |
(14) | o-botha-tha-ki | do-ko-ki-a |
2-germà-DIM-DAT | 3.O-prendre-CAUS-IMP | |
‘Fes-li prendre al teu germanet!’ |
Quant a les característiques de l'oració en leco, es pot assenyalar el següent:
(15) | hino | yobas-ne | palanta | soh-cha-no-te | moki-a | choswai-ki |
aquest | home-TOP | plàtan | mirar-PR-NML-DCL | GEN-3 | dona-DAT | |
‘Aquest home està buscant plàtan per a la seva esposa (d'un altre).’ |
(16) | chera | du-kama-tean | Burua | da-in-tean | du-ch |
nosaltres | parlar-poder-1Pl | leco | voler-NEG-1Pl | parlar-INF | |
'Nosaltres podem parlar leco, però no volem parlar-lo' |
(17) | aycha | ne-no-te |
carn | existir-NML-DCL | |
‘Hi ha carn!’ |
(18) | wesra | ens | na-in-tha-et |
Guanay | lluny | estar-NEG-DIM-DCL | |
‘Guanay està a prop.’ |
(19a) | sok’och | da-no-ne | iya-n |
menjar | voler-NML-INT | tu-INT | |
‘Vols menjar tu?’ |
(19b) | ha-ne | busa-cha-no-n |
qui-INT | arribar-PRS-NML-INT | |
‘Qui està arribant?’ |
(20) | on | chelas-no | yobas-ne | k’o-in-et | wet-ra-no-et |
aquest | emmalaltir-NML | home-TOP | menjar-NML-DCL | morir-FUT-DCL | |
‘Aquest home malalt no menja, morirà.’ |
(21) | on | chelas-no | k’o-in-et | no | ko-in-te | wet-ra-no-et |
aquest | emmalaltir-NML | menjar-NML-DCL | no | prendre-NML-DCL | morir-FUT-DCL | |
‘Aquest (home) malalt no menja ni beu, morirà.’ |
(22) | ch’epe | yin-soncho-a-ra | katre-te | bar-ka-cha-no-to: |
mal | 1.BEN-emmalaltir-PF-LOC | catre-LOC | estirat-AUX-PRS-NML-PRS.1 | |
‘Com que em sento malament, estic estirat al catre.’ |