Nijyamïï Nikyejaada ![]() | |
---|---|
Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
Ús | |
Parlants nadius | 5.700 ![]() ![]() |
Autòcton de | Departament de Loreto ![]() |
Estat | Perú ![]() |
![]() | |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües saparo-yawan Llengües peba–yaguan ![]() | |
Característiques | |
Nivell de vulnerabilitat | 3 en perill ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | yad ![]() |
Glottolog | yagu1244 ![]() |
Ethnologue | yad ![]() |
UNESCO | 1908 ![]() |
IETF | yad ![]() |
Endangered languages | 1648 ![]() |
El yagua és una llengua que es parla principalment en el el Perú nord-oriental pel poble del mateix nom.[1] El 2005 sembla que uns quants parlants podrien haver emigrat a través de la frontera entre Perú i Colòmbia a prop la ciutat de Leticia. Un terç de la població és monolingüe, i el yagua és la llengua d'instrucció a les escoles primàries locals.
L'exònim es lletreja Yagua, Yawa, Yahua, Llagua, Yava, Egua. També es coneix com Nijyamïï Nikyejaada.
El yagua forma una branca de la família peba-yaguan.
Cap a fins del segle xx, hi havia aproximadament 6.000 parlants de la llengua. En aquell temps, una majoria de yaguas eren bilingües en castellà i yagua. Unes quantes comunitats distants eren encara en gran part monolingües, i els nens aprenien la llengua. Així i tot, en algunes comunitats hi havia pressió parterna en els nens per a parlar només castellà. Alguns yaguas són monolingües en castellà.
Hi ha algun grau de semilingüisme entre algunes dones yagua culturalment assimilades a la cultura peruana principal. Contrasten amb altres tres grups de yaguas: 1) dones majors que són fluides en la llengua yagua amb algun grau d'espanyol, 2) monolingüe yagua no assimilats, i 3) homes, tots els que parlen yagua amb graus variables de fluïdesa en castellà. A aquestes dones joves se'ls dirigeix principalment en yagua, però responen en un castellà simplificat.[2]:17
El yagua té 6 vocals i 11 consonants, tal com es mostra a la taula següent. (Símbols ortogràfics en negreta, valors IPA entre claudàtors.)
Anterior | Central | Posterior | |
---|---|---|---|
Tancada | i [i] | ɨ [ɨ] | u [u] |
Mitjana | e [e] | o [ɔ] | |
Oberta | a [a] |
Bilabial | Alveolar | Postalveolar | Palatal | Velar | Glotal | |
---|---|---|---|---|---|---|
Nasal | m | n | ||||
Oclusiva | p | t | k [k] | |||
Africada | č [tʃ] | |||||
Fricativa | s | h | ||||
Bategant | r [ɾ] | |||||
Aproximant | w | y [j] |
La llengua té un to o un sistema complex d’accent tonal, però mai no s’ha descrit adequadament.
Aquesta llengua és altament aglutinant, tal que la majoria de paraules consten de morfemes múltiples, i una sola paraula pot contenir més d'un lexema.
Alguns substantius yaguas amb terminacions que semblen poder indicar gènere o categoria animat (amb noms científics de Fleck, Uaquí & Jiménez 2012[3]):
Paraules amb el sufix -siy:
Yagua | Espanyol | Nom científic |
---|---|---|
canuma̱síy | avoceta | Recurvirostra andina |
ca̱púúsiy | esp. de peix | |
coochíy | lloro | |
cucasíy | esp. de granota | |
cúúchiy | chancho | |
dasíy | cunchi (peix) | Paulicea (?) |
jatinru̱síy | esp. d'ocell | |
ja̱a̱vachí | cupizo (regional) | Podocnemis sextuberculata |
darichíy | estavella |
Paraules amb el sufix -nu:
Yagua | castellà | Nom científic |
---|---|---|
baañú | llisa (peix) | Leporinus spp. |
bicanú | cadell (peix) | Acestrorhynchus |
cachúúnu | choro (mico) | Lagothrix lagothricha |
ca̱pyanú̱nu | esp. d'escurçó | |
caseetuuñú | esp. d'ocell | |
caváñu | cavall | |
caváñu junusííñu | esp. de planta | |
co̱co̱biinú | panguana | Crypturellus undulatus |
cucantáñu | tigrillo | Leopardus pardalis |
cudííñu | esp. d'oreneta | |
cúúmunú | guayabo | |
cunucúnu | esp. de rosegador | |
chapíínu | orruga, cuc | |
daañú | esp. d'ocell | |
deetiñú | pal de sang | Swartzia cuspidata |
dinupasúyanu | esp. de còndor | |
já̱á̱cachoonú | lorillo (ocell) | |
já̱á̱cuvóónu | huancahui (ocell) | Herpetotheres cachinnans |
jádanú | huayruru, huairuro (arbre) | Ormosia coccinea |
já̱á̱nuja̱a̱nú | ampiguayo | |
jaseenú | charapilla (arbre) | Dipteryx |
játu̱o̱nú | suri (larva) | |
jávanu | corc | Rhynchophorus |
javayanú | esp. de tucà | |
ja̱á̱yanú | chuchupe | Matisia sp. |
ji̱chiinú | cuc parasítico | |
múranu | huacapu (arbre) | Minquartia guianensis |
matyiiñú | zapote (arbre) | |
muchánnu | planta que dona tint | |
saritíñu | llet-caspi | Couma macrocarpa |
Paraules amb el sufix -tu:
Yagua | castellà | Nom científic |
---|---|---|
bayantú | esperit | |
bóontú | xiclet | |
buuchinatyú | huitina | |
buuryatú | esp. de ratlla | |
cabeetú | atadijo (arbre) | |
cáboonutú | esp. d'ocell | |
capítyu | caragol | |
cáriitú | liana espinosa | |
carye̱e̱tyú | pedrillo (ocell) | |
ca̱siityú | esp. de coleòpter | |
caya̱a̱tu | pedrillo (ocell) | |
có̱co̱tu | esp. de granota | |
co̱ratú | petxines | |
co̱o̱tu | cranc | |
cumayo̱o̱tu | chotacabras | Caprimulgidae |
cúútyu | esp. de cérvol | |
cuva̱tyú | esp. de granota | |
que el seu̱o̱tu | papallona | |
chu̱chu̱tyú | esp. de vespa | |
diintyú | ronsapa | Apis mellifera ? |
duura̱tu | esp. de palmera | |
ja̱á̱ntu | dofí | |
jánarityú | puma | |
jánu̱tyu pa̱jiitú | mandrós | |
ja̱a̱nu̱tyú | esp. de goso formiguer | |
járeetú | helécho | Cyatheaceae |
já̱á̱rimyu̱tyú | esp. de granota | |
ja̱a̱rityú | esp. de colom | |
ja̱á̱ryootú | esp. de granota | |
ja̱á̱sariityú | esp. de granota | |
jasecca̱a̱tu | esp. de plàtan | |
ja̱a̱suutyú | esp. de llúdria | |
játintyu | montete (ocell) | Nothocrax urumutum |
ja̱a̱tííña̱tu | esp. de granota | |
já̱a̱tyú | anona (fruita) | Rollinia mucosa |
jiicara̱a̱tu | aranya aquàtica | |
nimyutú | palometa (peix) | Mylossoma spp., Metynnis |
morichatú | salamanquesa | Squamata |
múcatyu | esquirol | |
ni̱ntyú | pinya |
Varietats castellanes |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Llengües indígenes |
| ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Llengües de signes |
|