Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
---|---|
Ús | |
Parlants nadius | 7.500 ![]() ![]() |
Autòcton de | Departament del Cesar ![]() |
Estat | Colòmbia i Veneçuela ![]() |
![]() | |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies Llengües carib ![]() | |
Característiques | |
Nivell de vulnerabilitat | 2 vulnerable ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | yup ![]() |
Glottolog | yukp1241 ![]() |
Ethnologue | yup ![]() |
UNESCO | 326 ![]() |
IETF | yup ![]() |
Endangered languages | 632 ![]() |
El yukpa és un idioma de la família carib parlat pels yukpes a l'estat veneçolà de Zulia i al departament colombià de Cesar.
La llengua yukpa, té deu pronoms personals. El Yukpa té dues primera persona del plural (nosaltres). epü, que s'usa quan el parlant es refereix a "tu i jo". L'altre es diu nana, quan es refereix "ell/ella i jo". El yukpa té dues tercera persona (ell, ella), el dt. o mash que es refereix a aquelles persones pròximes al parlant i el ake que es refereix als que estan a una distància llunyana. I també té tres terceres persones plural (ells/elles), el masha que són les persones que són a prop, el aksha que són les persones que a una distància llunyana i el oka que es refereix al que està repetit o que es va esmentar abans.[1]
Número | |||
Singular | Plural | ||
Persona | Primera | awü: jo | epü: tu i jo
nana: ell/ella i jo |
Segona | amo: tu | amora: vostès o vosaltres/as | |
Tercera | dt., mash: ell (proximal)
ake: ell/ella (distal) |
masha: ells/elles (proximal)
aksha: ells/elles (distal)
|
El yukpa, com altres idiomes caribes, usa en general postposicions:
-Bon dia = penash nekena -Bona tarda = kowanna -Bona nit = kokoshna -hola = pena
Registra 5 vocals i 10 consonants.[2]
Anteriors | Centrals | Posteriors | |
---|---|---|---|
Tancades | ɨ | o | |
Mitjanes | e | o | |
Obertes | a |
La semitancada /e/ varia lliurement amb la tancada i.[2]
labial | alveolar | palatal | velar | ||
---|---|---|---|---|---|
oclusiva | p | t | k | ||
nasals | m | n | |||
fricativa | s | ʃ | |||
africada | ʧ | ||||
vibrant | ɾ | ||||
aproximant | w | j |
S'ha proposat incloure entre els fonemes yukpa l'oclusiva glotal /ʔ/, que entre alguns parlants és substituïda per la fricativa glotal /h/, però podrien interpretar-se com a realitzacions glotals o aspirades de les vocals, perquè es presenten solament al final d'una síl·laba abans de les consonant oclusives, fricatives i africada i, generalment són opcionals,[2] per exemple: "dona" = [woɾeʔpa] ~ [woɾehpa] ~ [woɾepa] "olla = [paʔʃe] ~ [pahʃe] ~ [paʃe]
L'aproximant /j/ pot realitzar-se com a africada sonora alveolar ʣ o postalvelar ʤ; l'africada sorda /ʧ/ pot realitzar-se com palatoalveolar ʨ; la labiovelar /w /pot realitzar-se com a bilabial β̞ o labidental ʋ.[2]
L'accent cau més sovint sobre la segona síl·laba, però pot caure en la primera.[2]