Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
---|---|
Ús | |
Parlants | ![]() |
Oficial a | Reconegut com a llengua nacional a Guatemala[2] |
Autòcton de | Àrea lingüística mesoamericana |
Estat | Guatemala |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües mesoamericanes llengües maies llengües quitxeanes ![]() | |
Característiques | |
Institució de normalització | ALMG |
Nivell de vulnerabilitat | 2 vulnerable ![]() |
Codis | |
ISO 639-2 | usp |
ISO 639-3 | usp ![]() |
Glottolog | uspa1245 ![]() |
Ethnologue | usp ![]() |
UNESCO | 1832 ![]() |
IETF | usp ![]() |
Endangered languages | 6198 ![]() |
L'uspantek és una llengua maia que forma part de la branca de llengües quitxés. És parlat per l'ètnia maia dels uspanteks als municipis d'Uspantán, Playa Grande Ixcán i Chicamán al departament d'El Quiché, Guatemala.[3][4][5] També és una de les tres llengües maies, juntament amb el tzotzil i el yukatek, que ha desenvolupat un to contrastiu. Distingeix entre vocals amb to alt i vocals amb to baix.
L'uspantek té dos tons de fonemes, alt i baix (Can Pixabaj 2007:39). En l'escriptura, el to alt està representat per un accent agut sobre la vocal (per exemple, ráqan 'el peu'), mentre que la caiguda de to està representada per un accent agut sobre la primera vocal seguida per una vocal no marcada (per exemple, júun 'un').
El to alt es produeix en la penúltima síl·laba, quan l'última síl·laba conté una vocal curta. A més es produeix en els següents contextos (Can Pixabaj 2007).
Els següents tipus de paraules no tenen to.
El to descendent es produeix en les vocals llargues, i en els contextos (Can Pixabaj 2007).
Huasteca | ||
---|---|---|
Yucateca | ||
Chol–Tzeltal | ||
Q'anjobal–Chujn |
| |
Mam | ||
Gran Quitxé |
| |
![]() | |
---|---|
Itàliques indica Llengua extingida | |
Algiques | |
Atapascanes | |
Chumash | |
Ohlone | |
Hoka | |
Penutianes | |
Shasta | |
Uto-asteca | |
Wintuan | |
Yokuts | |
Yuki-wappo | |
Llengües aïllades | |
Mesoamericanes | |
Asiàtiques | |
Indoeuropees |
|