Ivia | |
---|---|
Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
Ús | |
Parlants | 35 (2009),[1] 15 (2000)[2] |
Parlants nadius | 6 ![]() ![]() |
Autòcton de | Sud de Califòrnia |
Estat | Califòrnia |
![]() | |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües uto-asteques llengües uto-asteques septentrionals llengües cupan ![]() | |
Característiques | |
Nivell de vulnerabilitat | 5 en perill crític ![]() |
Codis | |
ISO 639-2 | chl |
ISO 639-3 | chl ![]() |
Glottolog | cahu1264 ![]() |
Ethnologue | chl ![]() |
UNESCO | 867 ![]() |
IETF | chl ![]() |
Endangered languages | 1679 ![]() |
El cahuilla és una llengua amenaçada de les llengües takic de la família lingüística uto-asteca parlada pels cahuilla, un poble d'amerindis dels Estats Units que vivia al Sud de Califòrnia, a la regió de la vall de Coachella, San Gorgonio Pass i Muntanyes San Jacinto.[3] Els cahuilla s'anomenen a si mateixos Iviatam, parlants d''Ivia' - la llengua 'original'.[4] Un cens de 1990 mostrà 35 parlants d'una població ètnica de 800 individus. És gairebé extinta, ja que la majoria dels parlants són de mitjana edat o ancians.
Se sap que han existit tres dialectes, referits a cahuilla del desert, de la muntanya o del Pas.[5]
El parlant matern Alvino Siva de la banda Los Coyotes d'indis cahuilla i cupeño va morir el 26 de juny de 2009. Ell va preservar els cants d'aus tradicionals de la tribu, cantades en l'idioma cahuilla, ensenyant-los a les noves generacions cahuilla.[6] Katherine Siva Saubel (1920 - 2011) fou una parlant nadiua cahuilla dedicada a preservar la llengua.[7]
El cahuilla té els següents fonemes vocàlics i consonàntics: (Bright 1965, Saubel and Munro 1980:1-6)
Anterior | Posterior | |
---|---|---|
Tancada | iː i | uː u |
Mitjana | eː e | (oː) |
Oberta | a |
La /oː/ llarga només apareix en préstecs.
Bilabial | Labio- dental |
Alveolar | Palatal | Velar | Labialitzada | Uvular | Glotal | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Oclusiva | p [p] | t [t] (d [d]) | k [k] | qw [qʷ] | q [q] | ' [ʔ] | ||
Nasal | m [m] | n [n] | ny [ɲ] | ng [ŋ] | ||||
Bategant | r [ɾ] | |||||||
Fricativa | (f [f]) v [v] | s [s] (z [z]) | sh [ʃ] | x [x] (g [ɣ]) | xw [χʷ] | h [ʜ] | ||
Africada | ch [t͡ʃ] | |||||||
Aproximant | w[w] | y [j] | ||||||
Lateral | l [l] | ll [ʎ] |
Les consonants que apareixen entre parèntesis es produeixen només en préstecs. El material contingut en <> després d'una consonant mostra com s'escriu en l'ortografia pràctica de Saubel i Munro (1980).
Els verbs cahuilla mostren el seu acord amb subjecte i objecte. L'aspecte personal es mostra per prefixos i l'aspecte numeral es mostra per mitjà de prefixos i sufixos (Saubel and Munro p. 29)
kúp-qa |
dormir-singular:present |
'Ell dorm.' |
hem-kúp-we |
Dormir- 3a persona plural:present |
'Ells estan dormint.' |
Família uto-asteca | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Aïllades |
| ||||||
Llengües numic |
| ||||||
Llengües takic | |||||||
Asteca | |||||||
Corachol | |||||||
Taracahita | |||||||
Tepiman | |||||||
![]() | |
---|---|
Itàliques indica Llengua extingida | |
Algiques | |
Atapascanes | |
Chumash | |
Ohlone | |
Hoka | |
Penutianes | |
Shasta | |
Uto-asteca | |
Wintuan | |
Yokuts | |
Yuki-wappo | |
Llengües aïllades | |
Mesoamericanes | |
Asiàtiques | |
Indoeuropees |
|