Siletz Dee-ni | |
---|---|
Tipus | llengua, llengua morta i llengua extinta ![]() |
Ús | |
Parlants | 1 (2001)[1] |
Autòcton de | Califòrnia (vall de Hoopa) |
Estat | Estats Units |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües na-dené llengües eyak-atapascanes llengües atapascanes llengües atapascanes de la costa del Pacífic ![]() | |
Característiques | |
Nivell de vulnerabilitat | 5 en perill crític ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | tol ![]() |
Glottolog | tolo1259 ![]() |
Ethnologue | tol ![]() |
UNESCO | 779 ![]() |
IETF | tol ![]() |
Endangered languages | 855 ![]() |
El tolowa (Taa-Laa-Wa), Chetco-Tolowa, o Siletz Dee-ni) és una llengua atapascana del subgrup de les Llengües atapascanes de la costa del Pacífic parlada pels tolowes. Juntament amb dues llengües relacionades (riu Rogue i alt umpqua) forma la secció oregoniana del grups.
En el moment del primer contacte amb els europeus el tolowa era parlat en diverses comunitats dels pobles grans i pròspers de la costa del Comtat de Del Norte a la cantonada nord-oest de Califòrnia i al llarg de la costa sud del Comtat de Curry (Oregon). Avui dia el terme tolowa (o de vegades Smith River) és utilitzat principalment pels residents a Califòrnia, la majoria dels quals estan afiliats a ranxeria Smith River. Aquells que resideixen a Oregon, la majoria dels quals estan afiliats a les Tribus Confederades de Siletz al sud-oest de Portland, on es van retirar als seus avantpassats en la dècada de 1850 (Beckham 1971), es refereixen a si mateixos com a chetco, tututni, o deeni.
Per als detalls de la documentació lingüística del chetco-tolowa i un recull de fonologia i gramàtica de l'atapascà d'Oregon, veure Golla (2011:70-75).
Loren Bommelyn, parlant materna i lingüista, ha publicat diversos llibres pedagògics i ensenya a joves estudiants tolowes a Crescent City (Comtat de Del Norte).
S'han usat tres alfabets des de la formació del Programa de Llengua Tolowa Dee-ni’, patrocinat per l'Associació pel Benestar Indi Del Norte en 1969. El primer era una "versió tolowa de l'alfabet Uni-fon", escrit a mà. En 1993 es va desenvolupar un Nou Alfabet Pràctic amb el propòsit d'escriure a l'ordinador. El 1997 Loren Bommelyn va desenvolupar un alfabet que no requeria caràcters barrats o de ganxo nasal anomenat Alfabet Tolowa Dee-ni’.[2]
Siletz Dee-ni és una forma de tolowa històricament parlada pels membres de la Tribus Confederades de Siletz a la reserva Siletz d'Oregon. D'acord amb un informe de la National Geographic Society i Living Tongues Institute for Endangered Languages (Institut Llengües Vives per a Llengües en Perill), que és l'últim dels molts idiomes que es parlaven a la reserva i es deia que el 2007 només tenia un parlant viu.[3] No obstant això, la llengua almenys ha estat parcialment reviscolada i en algunes àrees ‘ara molts ensenyen als altres en Siletz Dee-ni’.[4]
S'han ofert cursos de 6è a 8è grau a l'Oregon's Siletz Valley Charter School. Alfred "Bud" Lane ha reunit 14,000 paraules de Siletz Dee-ni, una varietat de chetco-tolowa "restringida a una petita àrea a la costa central d'Oregon," en un diccionari audio/dibuix online per a ús de la comunitat.[5][6][7]
![]() | |
---|---|
Itàliques indica Llengua extingida | |
Algiques | |
Atapascanes | |
Chumash | |
Ohlone | |
Hoka | |
Penutianes | |
Shasta | |
Uto-asteca | |
Wintuan | |
Yokuts | |
Yuki-wappo | |
Llengües aïllades | |
Mesoamericanes | |
Asiàtiques | |
Indoeuropees |
|
![]() | |
---|---|
La lletra itàlica indica que és una llengua morta | |
Alsea | |
Atapascanes | |
Chinook | |
Coos | |
Kalapuya | |
Penutià de la costa d'Oregon | |
Penutià dels turons | |
Shahaptianes | |
Salish | |
Llengües sense classificar | |
Uto-asteca | |
Indoeuropees | |
Uralianes |