O'otham | |
---|---|
Tipus | llengua ![]() |
Ús | |
Parlants | 21.248 (2000),[1] |
Autòcton de | Chihuahua, Durango |
Estat | Mèxic |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües uto-asteques llengües tepimanes ![]() | |
Característiques | |
Institució de normalització | Secretaría de Educación Pública |
Codis | |
Glottolog | tepe1281 ![]() |
El tepehuan o O'otham és el nom que es dona a dues llengües ameríndies de Mèxic, anomenats tepehuan del sud i tepehuan del nord, que malgrat les similitud de la denominació han de considerar-se dues llengües diferents. D'acord amb el cens 2009 de l'INEGI hi ha prop de 21.720 parlants a Durango entre el tepehuan del nord i el tepehuan del sud. El terme tepehuan deriva del nàhuatl 'gent de les muntanyes'.
El tepehuan no ha de ser confós amb el tepehua una llengua de la família lingüística totonacana que no té relació amb el tepehuan.
Les llengües tepehuanes són membres del grup tepiman de les llengües uto-asteques. El grup tepiman està format per cinc llengües: el tepehuan del sud, el tepehuan del nord, el pima, el papago i l'extint tepecano.
El tepehuan del nord és parlat per unes 8 mil persones pels tepehuans (cens de 1990) al sud de l'estat de Chihuahua.
Existeixen nombroses varietats de tepehuan del sud que es divideixen en els dialectes del sorts i dialectes del sud-oest:
Existeix un alt grau d'intel·ligibilitat entre les dues variants de tepehuan del sud.
Hi ha programes de ràdio en tepehuan a les emissores de ràdio XEJMN-AM de Jesús María (Nayarit) i XETAR a Guachochi, Chihuahua patrocinades per la CNDPI
En 2005 el lingüista Thomas L. Willett de SIL International va publicar una gramàtica del tepehuan del sud, sent la primera en el seu tipus per a aquesta llengua. Prèviament en 1991 havia publicat una versió menys extensa. Recentment també han aparegut altres treballs sobre la llengua escrits per autors tepehuans: Costumbres y tradiciones tepehuanas i Diccionario Tepehuán-Español i Español-Tepehuán tots dos publicats en 2009 per l'Associació Mexicana d'Escriptors Indígenes A. de C. i Indesol.
L'inventari consonàntic del tepehuan del sud-est:[2]
Labial | Alveolar | Palatal | Velar | Glotal | |
---|---|---|---|---|---|
oclusiva sorda | p | t | k | ʔ | |
oclusiva sonora | b | d | g | ||
fricativa | v | s | h | ||
nasal | m | n | |||
líquida | ř | ||||
aproximant | y |
Els fonemes /t, d, s, n, ř/ tenen com al·lòfon més usual [t, d, s, n, ř] encara que en l'entorn de /i/ (o en contactr amb una consonane palatalitzada) tenen un al·lòfon palatal [ʧ, ʤ, ʃ, ɲ, g͡lʲ]. Això dona lloc a alternances complicades com aquestes:
Fonologia | Fonètica | GLOSSA |
---|---|---|
/ daaka-n / / hin-daaka / |
[ ˈdaːkaʔn ] [ hiɲˈʤaːk ] |
'el seu nas' 'el meu nas' |
/ toona-n / / hin-toona / |
[ ˈtoːnaʔn ] [ hiɲˈʧoːn ] |
'la seva cama/peu' 'la meva cama/peu' |
/ novi-n / / hin-novi / |
[ noˈviʔɲ ] [ hiɲˈɲoːf ] |
'el seu braç/mà' 'el meu braç/mà' |
/ hum-soiʔ / / hin-soiʔ / |
[ humˈsoiʔ ] [ hiɲˈʃoiʔ ] |
'el teu animal [domèstic]' 'el meu animal [domèstic]' |
Pel que fa a les vocals en tenen cinc: tancada anterior /i/, tancades posteriors /u, ɯ/, mitjanes posteriors /o, ʌ/, oberta /a/.
L'inventari consonàntic del tepehuan del nord és similar al del tepehuan del sud encara que té alguns elements més que el tepehuan del sur:[3]
Labial | Alveolar | Palatal | Velar | Glotal | |
---|---|---|---|---|---|
oclusiva sorda | p | t | ty | k | ʔ |
oclusiva sonora | b | d | dy | g | |
africada | č | ||||
fricativa | v | s | š | x | |
nasal | m | n | ñ | ||
líquida | l, r | ||||
aproximant | y |
De la mateixa manera que en tepehuan del sud els fonemes /t, d, s, n/ poseixen al·lòfons palatals en l'entorn d'/i/ i en aquest entorn no existeix oposició fonèmica amb els fonemes palatals /ty, dy, š, ñ/.
El sistema vocàlic consta de 5 vocals: /i, i, u, o, a/.
Família uto-asteca | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Aïllades |
| ||||||
Llengües numic |
| ||||||
Llengües takic | |||||||
Asteca | |||||||
Corachol | |||||||
Taracahita | |||||||
Tepiman | |||||||
Llengües oficials | Espanyol · Mexicà · Yucatec · Mixteca · Zapoteca · Tzeltal · Tzotzil · Otomí · Totonaca · Mazateca · Ch'ol · Huastec · Chinanteca · Mixe · me'phaa · Mazahua · Purépetxa · Rarámuri · Zoque · Amuzgo · Chatino · Chontal de Tabasco · Tojolabal · Mayo · Triqui · Tepehuan · Huichol · Kekchi · Tepehua · Yaqui · Popoloca · Quitxé · Txitximeca Jonaz · Cora · Guarijío · Lacandó · Chocho · Seri · Pima Bajo · Chuj · Cocopa · Paipai · Matlatzinca · Mam · Mocho' · Pame · Kickapoo · Huave · Cuicatec · Tlahuica · Tacuate · Papago · Tiipai · Ixil · Chontal d'Oaxaca · Kiliwa · kumiai · Awakatek · Ixcateca · Papabuco · Solteco | |
---|---|---|
Altres llengües parlades a Mèxic | ||
Nota: la llista de llengües oficials és ordenada per ordre decreixent de parlants. |