Korolevo Королево | |
---|---|
![]() Železniční stanice Korolevo | |
Poloha | |
Souřadnice | 48°9′20″ s. š., 23°8′11″ v. d. |
Nadmořská výška | 146 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+2 |
Stát | ![]() |
Oblast | Zakarpatská |
Okres | Berehovo |
![]() ![]() Korolevo Korolevo, Zakarpatská oblast | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 9,06 km² |
Počet obyvatel | 9 896 (2017[1]) |
Hustota zalidnění | 890 obyv./km² |
Správa | |
Vznik | 1262 |
Adresa obecního úřadu | вул. Злагоди 13 90332 смт. Королево |
Telefonní předvolba | 3143 |
PSČ | 90332 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Korolevo (ukrajinsky Королево, též Королеве / Koroleve, maďarsky Királyháza, česky v období ČSR též Královo nad Tisou[2]) je město (oficiálně sídlo městského typu) ležící v okresu Berehovo Zakarpatské oblasti na Ukrajině. Rozkládá se mezi pravým břehem Tisy a hranicí s Rumunskem, v nadmořské výšce 146 m, zhruba 8 km východně od Vynohradivu. V roce 2017 mělo necelých 10 000 obyvatel, z čehož zhruba pětinu tvoří Maďaři.
Na území Králova nad Tisou je archeologická lokalita dokládající osídlení již ve středním paleolitu. Podle nejnovějších zjištění mezinárodního týmu archeologů se zde nacházejí nejstarší a zároveň nejsevernější stopy osídlení evropského kontinentu. Pozůstatky člověka vzpřímeného (Homo erectus) nalezené u Koroleva jsou staré až 1,4 milionu let a o 200 až 300 000 let starší než nálezy ve španělské Atapuerce, která byla do té doby považována za nejstarší evropskou lokalitu osídlenou tímto zástupcem rodu Homo.[3]
První písemná zmínka o městě pochází z roku 1262. Král Štěpán V. Uherský zde tehdy vybudoval lovecký letohrádek – odtud název, který v maďarštině znamená „královský dům“. Na ostrohu v severní části města stál ve 14.–17. století hrad Ňalab, dnes je v ruinách. V minulosti město patřilo k uherské župě Ugocsa, po rozpadu [4] Rakouska-Uherska v roce 1918 až do roku 1938 bylo součástí Československa. V roce 1944 byla obec s okolím připojena k Ukrajinské SSR. Status sídla městského typu má od roku 1947.
Železniční uzel tvoří triangl tratí:
2. a 3. trať mají smíšený rozchod (standardní evropský 1435 mm a ruský 1520 mm) umožňující spojení Slovenska a Rumunska mimo Maďarsko bez překládky.