Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
---|---|
Ús | |
Parlants | 18.000+ |
Parlants nadius | 32.800 ![]() ![]() |
Autòcton de | Barima-Waini, Illes Esequibo-Demerara Occidental, Pomeroon-Supenaam, Monagas, Estat Sucre i Delta Amacuro ![]() |
Estat | ![]() ![]() ![]() |
![]() | |
Classificació lingüística | |
Llengua aïllada llengües macro-paese | |
Característiques | |
Nivell de vulnerabilitat | 3 en perill ![]() |
Codis | |
ISO 639-3 | wba |
SIL | WBA |
Glottolog | wara1303 ![]() |
Ethnologue | wba ![]() |
UNESCO | 1964 ![]() |
IETF | wba ![]() |
Endangered languages | 1953 ![]() |
El Warao és una llengua aïllada parlada per l'ètnia indígena dels waraos al Delta de l'Orinoco (Delta Amacuro), algunes zones de l'estat de Monagas i el sud-est de l'estat de Sucre, així com algunes àrees de Guyana i un enclavament a Surinam. Alexander von Humboldt va escriure en els seus Viatges a les Regions Equinoccials que els indis waikerí deien tenir un idioma emparentat amb el warao. S'ha proposat un parentiu lingüístic amb els timucua de Florida, però no ha estat acceptat.
En aquesta llengua indígena existeixen quatre variants o dialectes que són coneguts entre la cultura warauna com a:
També es podria haver dividit aquests dialectes geogràficament com Alt Delta (Kokuina, Manámo, Makareo), Centre (Mariusa, Winikina, Arawabisi), i Baix Delta (Merejina, Sakupana, Ibaruma, Arature, Amakuro). A aquesta darrera zona hi ha una subdivisió del dialecte de la zona, ja que les comunitats properes al mar Carib (San José de Amacuro) han estat directament influenciades per Trinitat i Tobago i Guyana, cosa que els ha proporcionat adjectius i substantius híbrids característics únicament a aquesta zona.
L'inventari de consonants del warao és relativament simple:
Labial | Alveolar | Palatal | Velar | Labio- velar |
Glotal | |
---|---|---|---|---|---|---|
Oclusiva | p | t | k | kw | ||
Fricativa | s | h | ||||
Aproximants | l | y | w | |||
Nasal | m | n |
Quant a les vocals, hi ha cinc vocals orals /a, e, i, o, u/ i cinc nasals /ã, ẽ, ĩ, õ, ũ/. No existeixen contrastos de quantitat vocàlica i l'accent és fix en la penúltima síl·laba.
Des del punt de vista tipològic, el warao és una llengua amb marcatge de nucli, moderadament polisintètica i amb alineament morfosintàctic de tipus nominatiu-acusatiu. L'ordre bàsic és SV en oracions intransitives i OSV en oracions transitives.
Des del punt de vista morfològic no existeix una diferència clara entre noms i adjectius, tal com succeeix en espanyol. És una llengua que usa predominantment sufixs, amb pocs prefixs. En comptes de preposicions, s'usen postposicions. Exemples:
nobotono | daukuaja | konae | Els nens van portar fruita |
nobotono | ubaya | Els nens dormen |
La construcció que assenyala la possessió en warao és la següent: Posseïdor + prefix de possessió + posseït:
Lora ahoru (Laura a-horu) significa Laura de-olla: l'olla de Laura.
No hi ha un article definit o indefinit pròpiament dit. En comptes d'això, s'usen els sufixos personals per a construccions de possessió per mostrar que es tracta d'un objecte definit.
Persona | Nominatiu | Complement directe | Complement indirecte | Compl. circumstancial | Compl. adnominal |
---|---|---|---|---|---|
1a persona singular | ine | ma | masaba | ma isia | mabitu |
2a persona singular | iji | ji | jisaba | jisia | jiabitu |
3a persona singular | tai | tai | taisaba | taiaisia | taiabitu |
1a persona plural | oko | ka | kasaba | kaisia | kabitu |
2a personal plural | yatu | yatu | yatusaba | yatuisia | yatuabitu |
3a personal plural | tatuma | tatuma | tatumasaba | tatumaisia | tatumaabitu |
Formació de substantius compostos:
Un dels primers estudiosos de la llengua warao va ser el missioner catòlic Basilio María de Barral. En els anys seixanta el lingüista nord-americà Henry Osborn va fer estudis formals de la morfologia i fonologia de l'idioma warao. L'idioma warao és part del currículum d'ensenyament a les escoles del Delta Amacuro.
![]() |
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Warao |