Tarany | |||
![]() | |||
Nepomuki Szent János szobra Taranyban | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Járás | Nagyatádi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Szekretár Pál (független)[1] | ||
Irányítószám | 7514 | ||
Körzethívószám | 82 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1090 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 21,31 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 54,68 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Tarany weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tarany témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Tarany község Somogy vármegyében, a Nagyatádi járásban.
Nagyatád délnyugati szomszédságában fekszik, a várostól mintegy 8 kilométerre. Közigazgatási területét érinti ugyan a 681-es főút is, de lakott területeit az messze elkerüli. Zsáktelepülésnek tekinthető, közúton csak Nagyatádról közelíthető meg, a 6807-es útból kiágazó 68 104-es számú mellékúton.
A Pallas nagy lexikonában: „kisközség Somogy vármegye nagyatádi járásában, (1891) 2277 magyar és vend lakossal, postahivatallal és postatakarékpénztárral”. A szlovénok (vendek) már a 17. században megtelepedtek itt. A vend nyelvet még jó néhány idős ember beszélte a 21. század elején is, mostanra az utódaik már csak pár szót ismernek az ősi nyelvből.
Nevét először a 15. században említették először az oklevelek mint a vránai perjelség birtokát Későbbi földesurai között szerepelt többek között Török Bálint, Zrínyi György, majd Tirunetti Herkules Lajos és a Festetics család. A falu mai területhez tartozó Zidinai dűlőben állt a középkorban Péter falu, amely azonban a török hódoltság alatt teljesen elpusztult, helyén később, a 18. század elején római katolikus vallású vendek telepedtek meg, akiknek ősei Oroszországból indultak, majd Lengyelország, Ausztria után főleg Vas vármegyében állapodtak meg. Hosszú ideig zárt közösségben éltek, csak falun belül házasodtak.
Az 1848–49-es forradalom és szabadságharcból kaszával, kapával vette ki részét a taranyi férfinép, amikor egészen Barcsig mentek, hogy szembeszegüljenek a Dráván átkelő Jellasics seregével. 1855-ben súlyos tűzvész pusztított a településen, ekkor égett le a mai Szent István utca elődje. A századforduló táján két kivándorláshullám is elérte a falut, Horvátország és Amerika irányába. A Nagyatádi Szabó István-féle földreform csak keveseken segített, igavonó és eszközök híján a szegények nem tudták hasznosítani földjeiket. A tsz-szervezés 1949-ben indult meg, három évvel később súlyos aszály nehezítette a talpon maradást, ekkor az erdőben bőven termő makk mentette meg az állatállományt az éhezéstől.
2015 novemberében készült el a Nagyatádot, Bakházát, Görgeteget, Háromfát, Kutast, Lábodot, Ötvöskónyit, Rinyaszentkirályt, valamint Taranyt érintő szennyvíz-beruházás.[3]
A településen a 2019. október 13-án megtartott önkormányzati választás után az egyik polgármesterjelölt (aki csekély különbséggel végzett a legtöbb szavazatot gyűjtő jelölt mögött) kifogást nyújtott be az eredmény ellen, az 1. számú szavazókör mozgóurnás szavaztatásánál elkövetett eljárási szabálytalanságra hivatkozva. Az illetékes választási szerv helyt adott a kifogásnak,[11] és elrendelte a polgármester-választás megismétlését az érintett szavazókörben.[12] A megismételt választást november 10-én tartották, ezen a győztes magabiztos előnnyel végzett az első helyen.[1][13]
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1183 | 1189 | 1180 | 1111 | 1121 | 1090 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 96%-a magyarnak, 20,7% cigánynak, 0,4% németnek mondta magát (3,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 84,1%, református 1,9%, evangélikus 0,3%, felekezeten kívüli 6,9% (6,4% nem nyilatkozott).[14]
Római katolikus templom (1763, barokk; idősebb Dorfmeister István mennyezetfreskója; Aggházy Gyula „Mária mennybemenetele”című festménye).
A faluban minden év kora őszén megrendezik a Buncek fesztivált, amely nevét egy helyi vörösborfajtáról kapta.[15]
A 2001-es népszámlálás szerint magyar 97,7%; cigány 1,4%; szlovén 0,9% az etnikai megoszlás szerint, vallásilag pedig római katolikus 90,1%; református 2,6%; evangélikus 0,2%; más egyházhoz, felekezethez tartozik 0,6%; nem tartozik egyházhoz, felekezethez 3,4%; ismeretlen, nem válaszolt 3,0%.