Somogybabod | |||
![]() | |||
Római katolikus templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Járás | Fonyódi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Káldi László (független)[1] | ||
Irányítószám | 8684 | ||
Körzethívószám | 85 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 465 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 43,48 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 10,58 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Somogybabod weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Somogybabod témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Somogybabod egy község Somogy vármegyében, a Fonyódi járásban.
A Szigetvár-Kaposvár-Balatonszemes közti régi 67-es főút (a 6714-es út) mentén fekszik, de belterületét már elkerüli a 67-es út új, négysávos szakasza. A település Balatonlellétől körülbelül 15 kilométerre dél-délkeletre, Kaposvártól mintegy 35 kilométerre északra található.
Somogybabod területén régen két település állt. Tard (Tardpuszta) nevét először egy 11. századi irat említi, mint a szentmártoni apátság részbirtoka (1102-ben már temploma is volt), Babod (Babodpuszta) neve pedig az 1332–1337-es pápai tizedjegyzékben fordul elő először. A vidék a középkorban a környék legfontosabb szőlőtermőhelyei közé tartozott. Birtokosa 1703-ban Zankó Miklós és Boldizsár, 1726-ban és 1733-ban a lengyeltóti Lengyel család volt, majd a 19. század közepén báró Puteáni Sándor, akitől még 1856 előtt a Rihmer család vette meg.[3][4]
Az Inkey-kastély 19. századi épület, a katolikus templom a 20. század közepén épült.[4]
A település melletti puszták a 20. század elején nagybirtokok részét képezték, majd az 1910-es években kiparcellázták Kisbabodot, Szilvást, Rákit és Vörösihegyet, a következő évtizedben pedig Nagybabodot is. Ezeken a pusztákon főként az első világháború előtt érkező telepesek építkeztek. Az addig Somogytúrhoz tartozó puszták önálló községgé 1939-ben alakultak, amikor 70 család élt itt. 1972-ig Somogybabod a látrányi körjegyzőséghez tartozott, de önálló tanácsa volt, ekkor viszont három településsel közös községi tanács alakult. Tardpuszta 1980-ban került át Somogytúrtól Babodhoz. Az 1990-es évektől kezdve az összes utca aszfaltos burkolatot kapott, és az egész településen kiépítették a víz-, a villany-, a kábeltévé-, a telefon- és a gázhálózatot is.[4]
A mezőgazdaság mellett a legtöbb embernek egy műanyagüzem biztosított munkát, amely azonban megszűnt. Csarnokába 2002-ben egy autóalkatrész-gyártó üzem költözött be, igaz, ez a korábbi 300 helyett csak 40 embernek ad munkalehetőséget. Emellett egyre többen próbálnak megélni a fejlődő turizmusból: a Balaton közelsége és a pünkösdkor megrendezett Nemzetközi Offroad Fesztivál ehhez jó alapot biztosít.[4]
A településen 2004. május 22-én időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak,[9] az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt.[13] A választáson az addigi polgármester is elindult, és meg is nyerte azt.[9]
A település népességének változása:
Lakosok száma | 480 | 471 | 457 | 423 | 466 | 465 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 94,1%-a magyarnak, 3% németnek, 0,4% románnak, 0,2% szerbnek mondta magát (5,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 69,8%, református 7,6%, evangélikus 5,3%, felekezet nélküli 6,8% (10,1% nem nyilatkozott).[14]