Igal | |||
![]() | |||
Gyógyfürdő | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Járás | Kaposvári | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Obbás Gyula (Fidesz-KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 7275 | ||
Körzethívószám | 82 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1341 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 36,8 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 200 m | ||
Terület | 36,06 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Igal weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Igal témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Igal város Somogy vármegyében, a Kaposvári járásban.
A Kaposvárt Szántóddal összekötő 6505-ös út mentén helyezkedik el, Kaposvártól 24, a Balatontól mintegy 40 kilométerre; érinti a területét a Batétól idáig húzódó 6503-as és a Kocsola felől idáig vezető 6507-es út is.
A települést szántóföldek, szőlők, erdők, dombságok ölelik körül. Északi határán húzódik végig – kelet–nyugati irányban – a Somogy-Tolnai-dombság, amely Igalnál éri el a legmagasabb pontját, a 301 méter magas Csúcsos-dombon.
1211-ben egy oklevélben Igal villának nevezték, 1272-ben pedig már faluként szerepelt. 1448-ból fennmaradt egy olyan oklevél, amely Igalt már oppidumként, vagyis mezővárosként említette. 1462-ben Mátyás királytól kiváltságlevelet kapott és engedélyt arra, hogy évente négy alkalommal országos vásárt rendezzen. 1687-ben Esterházy Pál nádor feljegyzésében az szerepelt, hogy a mezővárost sikerült visszahódítani a törököktől, viszont a település megtorpant a fejlődésben, csökkent a lakossága. 1707 februárjában Rákóczi kuruc serege egyik súlyos vereségét itt szenvedte el. 1856-ban kolerajárvány tizedelte meg a lakosságot.
A napjainkban termálfürdőjének is köszönhetően fejlődő település 2009. július 1-ben városi rangot kapott.
A településen 2012. február 19-én időközi polgármester-választást tartottak[9] az előző polgármester lemondása miatt.[12]
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1286 | 1301 | 1305 | 1352 | 1334 | 1341 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 83,7%-a magyarnak, 4,2% németnek, 6% cigánynak, 0,2% románnak mondta magát (13,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 56,4%, református 4,9%, evangélikus 1,5%, görögkatolikus 0,1%, felekezet nélküli 10,9% (25,1% nem nyilatkozott).[13]