Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
| |||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
| |||||
Província | Castelló | ||||
| |||||
Comarca | Alt Palància ![]() | ||||
Capital | Matet ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 84 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | Matetà, matetana ![]() | ||||
Idioma oficial | castellà (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 14,89 km² ![]() | ||||
Altitud | 586 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Partit judicial | Sogorb | ||||
Dades històriques | |||||
Dia de mercat | Dimarts | ||||
Festa patronal | Verge de l'Assumpció Segona i tercera setmana d'agost | ||||
Organització política | |||||
• Alcalde ![]() | Francisco Javier Olaso Valero ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 12415 ![]() | ||||
Codi INE | 12076 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 12076 ![]() | ||||
Lloc web | matet.es ![]() |
Matet és un municipi del País Valencià que es troba a la comarca de l'Alt Palància.
Limita amb L'Alcúdia de Veo, Algímia d'Almonesir, Gaibiel, Pavies, La Vall d'Almonesir i Vilamalur.
La localitat es troba en la vessant d'un pujol rocós coneguda com el Pilón en els contraforts nord-occidentals de la Serra d'Espadà. A causa de la seua situació geogràfica, el terme municipal és abrupte i presenta altures destacades com ara el Morterico (862 msnm), el Rector (855 m) o el Carro (835 m). El clima és temperat, encara que una mica fresc a l'hivern, i sec. Encara que el terreny és majoritàriament muntanyós, també comprén algunes zones de plana.
D'origen musulmà, Matet formava part de la Vall d'Almonesir. Entre els anys 1233 i 1238 fon conquerida pels cristians, que mantingueren la població àrab, i atorgada, el 1245, al bisbe de Barcelona, Berenguer Palau. Posteriorment la població fou confiscada pel rei i, el 1260, la vall va ser donada a Pere Martí de Luna. L'any 1280 va passar a Pere Cornell; més tard el terme es va fragmentar i va formar un senyoriu junt amb Gaibiel, pertanyent al duc de Sessa, i per compra a Pere d'Urrea, comte d'Aranda. El 18 d'abril del 1582 el senyor vigent Joan Ximénez d'Urrea i la seua dona, Joana d'Enríquez, li donaren carta de poblament. A les primeries del segle xvii estigué immers en les revoltes morisques de la serra d'Espadà.
1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
605 | 567 | 588 | 574 | 441 | 441 | 367 | 274 | 158 | 121 | 140 | 131 | 130 | 121 | 125 | 114 |
L'economia es basa en l'agricultura de secà, especialment en el cultiu de l'olivera i ametler i en la seua manufactura. També destaca per la producció de mel i de l'extraordinari oli d'oliva de la serra d'Espadà. També té molta implantació la caça.
![]() |
A Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Matet |