Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
| |||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
| |||||
Província | Castelló | ||||
| |||||
Comarca | els Ports ![]() | ||||
Capital | Herbés (en) ![]() ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 62 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | herbessenca, herbessenc ![]() | ||||
Idioma oficial | català (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 27,1 km² ![]() | ||||
Altitud | 672 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Partit judicial | Vinaròs | ||||
Dades històriques | |||||
Festa patronal | Sant Bertomeu Del 23 al 27 d'agost | ||||
Organització política | |||||
• Alcalde ![]() | José Pallarés Giner ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 12317 ![]() | ||||
Codi INE | 12068 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 12068 ![]() | ||||
Lloc web | ajuntamentdherbers.es ![]() |
Herbers[1] és un municipi de la comarca dels Ports, al nord-oest del País Valencià.
El municipi, amb 42 habitants empadronats (INE 2019), és uns dels més menuts del País Valencià.
Està situat en el sector septentrional de la comarca dels Ports, al límit amb el Matarranya, en una zona muntanyenca. El riu Escalona (nom que rep en aquesta zona el riu Tastavins)[2] creua el terme de sud a nord i passa prop del nucli de població. Per l'oest la rambla de Pereroles drena les aigües a la vegada que fa de frontera amb el terme municipal de Morella. El poble es localitza al redós d'un pujol presidit pel castell dels barons.
Herbers limita amb Torredarques, Mont-roig de Tastavins i Pena-roja al nord, tots ells a la comarca del Matarranya; amb Castell de Cabres, oficialment pertanyent al Baix Maestrat; i amb Morella, capital de la comarca dels Ports.
Torredarques | Mont-roig de Tastavins | Pena-roja |
![]() |
||
Morella | Castell de Cabres |
S'accedeix per la carretera CV-110, desviada des de la N-232 que porta des de la costa, en Vinaròs (Baix Maestrat), fins a Alcanyís, a l'Aragó.
Està connectada amb transport públic amb Morella, mitjançant la línia 6 Herbers-Morella del servei d'autobús que opera una vegada a la setmana.[3]
L'origen del poble és una alqueria musulmana, que en 1233 fou ocupada per la host de Blasc d'Alagó. Va ser cedida, per poblar amb cristians, amb carta pobla d'aqueix any, al cavaller aragonès Joan Garcés, primer baró d'Herbers, que va fer la repoblació amb gents vingudes de Lleida. A començaments del segle xiv el senyor era Ramon de Centelles, fins que un successor seu, Bernat de Centelles, va malbaratar les seues possessions i caigueren en mans dels Cubells. Va ser senyoriu de la família Cubells des de 1386 a 1484, data en què per matrimoni va passar als Valls, que el van mantenir fins al 1561. Aquest any, per qüestions successòries i de parentiu, va recaure en els Ram de Viu, els quals a hores d'ara encara posseeixen el castell i moltes terres.
En 1691, Carles II li va concedir autonomia municipal com una vila independent de Morella. Durant la Guerra de Successió Espanyola el poble restà de part dels maulets. L'època de les guerres carlines, tan convulsa al Maestrat, va ser de gran activitat a Herbers. El baró vigent, Rafael Ram de Viu i Pueyo, va alçar-se en armes a Morella el 1833 a favor del pretendent Carles Maria Isidre de Borbó, i posteriorment va destacar com a militar carlí durant la Primera Guerra Carlina.
Es va mantenir amb autonomia municipal fins a la fusió de nou amb Morella en l'any 1926. Finalment, en la dècada dels 1960, va recobrar la seua independència com a municipi.[2] També és anomenada "Herbers Jussans" per diferenciar-la d'Herbeset (pedania de Morella situada prop de la població) o "Herbers Sobirans".
En l'antiguitat la principal font d'ingressos va ser la tèxtil. En l'actualitat l'economia es basa en el turisme interior i la ramaderia. Molts serveis com els del metge, del capellà i altres són rebuts des de l'Aragó, ja que es troba millor comunicada amb l'Aragó que amb la resta del País Valencià, i les relacions econòmiques i culturals han sigut històricament properes a aquest territori, donat que la sortida natural del poble és per la comarca del Matarranya.
De les 2.700 hectàrees de superfície, 500 pertanyen a explotacions forestals, al tossal d'en Sabater i la pineda de la Vall. Unes 600 ha són dedicades a conreus de secà (cereals i creïlles) i sols 15 ha, a regadiu.[2]
1860 | 1900 | 1910 | 1920 | 1960 | 1970 | 1990 | 1992 | 1994 | 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2008 | 2010 | 2011 | 2013 | 2014 | 2019 | 2020 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
709 | 666 | 638 | 546 | 327 | 231 | 142 | 134 | 134 | 115 | 106 | 103 | 94 | 84 | 72 | 65 | 56 | 59 | 57 | 54 | 42 | 44 | 53 |
En les eleccions municipals de 2019 es va presentar només una llista electoral, la de l'Agrupació d'Electors d'Herbers (AEH). En les eleccions municipals de 2015 va ser l'únic municipi de la província de Castelló, juntament amb Sant Jordi, en què només va concórrer una llista electoral a les eleccions.[6]
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | % vots | |
---|---|---|---|---|---|
Agrupació d'Electors d'Herbers (AEH) | Daniel Pallarés Llop | 26 | 3 | 92,86 | |
En blanc | 0 | - | 0 | ||
Vot nul | 0 | - | 0 | ||
Total | 26 | 3 | 92,86 |
Des de 2019 l'alcalde d'Herbers és Daniel Pallares Llop de l'Agrupació d'Electors d'Herbés (AEH).[8]
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | Pascual Vilalta Gil | UCD | 19/04/1979 | -- |
1983–1987 | Pascual Vilalta Gil | AP-PDP-UL-UV | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | Carlos Cuella Segura | PSPV-PSOE | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | Carlos Cuella Segura | PSPV-PSOE | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | José Luis Pallarés Pitarch | PP | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | Senen Pallarés Figols | PP | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | José Pallarés Giner | PP | 14/06/2003 | -- |
2007–2011 | José Pallarés Giner | PP | 16/06/2007 | -- |
2011–2015 | José Pallarés Giner | PP | 11/06/2011 | -- |
2015–2019 | José Pallarés Giner | PP | 13/06/2015 | -- |
2019-2023 | Daniel Pallarés Llop | AEH[a] | 15/06/2019 | -- |
Des de 2023 | Daniel Pallarés Llop | AEH | 17/06/2023 | -- |
Fonts: Generalitat Valenciana[8] |
Dels plats típics de la població destaquen: Olla de "Recapte", farinetes, braç de gitano, bunyols amb mel, casquetes, almendrats, truita de pataques, corder a la brasa, pernil i "cecina". Per a beure, vi, aiguardent (molt famós arreu de la comarca) i calmant (cremat).
A més, Herbers ha acollit l'Aplec dels Ports en diverses ocasions, els anys 1983, 1992, 2002, 2011 i 2019.[14]