Niels Schultz | |||
---|---|---|---|
Født | 14. mars 1780[1][2]![]() Krødsherad kommune | ||
Død | 30. mai 1832[1][2]![]() Christiania | ||
Beskjeftigelse | Prest, politiker ![]() | ||
Embete |
| ||
Utdannet ved | Københavns Universitet | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Medlem av | Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab |
Niels Stockfleth Schultz (født 14. mars 1780 i Krødsherad, død 30. mai 1832 på Rikshospitalet i Kristiania) var prest i Trondheim, stortingsrepresentant og stortingspresident. Schultz var prestesønn og vokste opp i Krødsherad og Sigdal. Han ble i 1799 student fra katedralskolen i Kristiania og tre år senere cand. theol. i København. Under oppholdet deltok han i forsvaret av København i 1801 og 1807. Etter eksamen studerte han videre, var timelærer og skrev bøker, blant annet en Praktisk engelsk Sproglære. I 1804 reiste han i Tyskland, blant annet i Berlin.
I 1809 ble Schultz utnevnt til kapellan i Vår Frue kirke i Trondheim, en stilling han hadde til sin død. Han engasjerte seg i skoleverket og i andre oppgaver i byen, blant annet ved etableringen av Trondhjems Sparebank i 1882. 1829-32 var han preses i Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab.
Schultz var representant for Trondheim på det overordentlige storting 1814, på Stortinget 1815–16, 1818, 1824, 1827 og 1828. I 1814 var han medlem av fullmaktskomiteen og underhandlingskomiteen, 1815–16 blant annet medlem av kirkekomiteen. På Stortinget 1818 var president og visepresident i Odelstinget. Han var også formann i protokollkomiteen, og sekretær i komiteen om inskripsjonen på kongekronen og i komiteen om lærde skoler. I 1824 var han visepresident i Odelstinget, og i 1827 president og visepresident i Stortinget. Både i 1824, 1827 og 1828 var han medlem av valgkomiteen og fullmaktskomiteen. I 1828 var han med i komiteen om 17. mai.
Som politiker var han patriot, og skrev en egen sang til Grunnloven.
Han etterlot seg ingen egne barn, men han og hans danskfødte kone Anne Louise Frederikke Rohleder hadde 7 fosterbarn. Stortingsrepresentantene reiste et minne på hans grav i 1833. I 1846 ble Schultz gate oppkalt etter ham i Trondheim, mens Schultz' gate i Oslo ble oppkalt etter ham i 1879.
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Navn i parentes er suppleanter |