Peer Gynt-prisen, Årets Peer Gynt eller Peer Gynt-statuetten blir delt ut til personar og institusjonar som har utøvd samfunnsansvar og markert Noreg internasjonalt: «Statuetten deles ut til personer eller institusjoner som har markert seg på en positiv måte på det samfunnsnyttige plan, og som har gjort Norge kjent i utlandet.» Prisen er kalla opp etter hovudpersonen i Henrik Ibsen sitt dramatiske dikt Peer Gynt frå 1867. Den har møtt kritikk for å fremje eit feilaktig bilete av Peer Gynt, som blir framstilt som ein umoralsk egoist i diktet til Ibsen.[1][2]
Prisen vart delt ut første gong i 1971 og gjekk då til Einar Gerhardsen for hans innsats som statsminister i gjenoppbygginga av landet etter krigen. Utdelinga skjer under Peer Gynt-stemnet på Vinstra i Nord-Gudbrandsdalen, eit stemne som har blitt arrangert sidan 1967. Peer Gynt-stemnet sjølv, stortingsrepresentantar og tidlegare vinnarar av Peer Gynt-prisen kan foreslå kandidatar til prisen. Vinnaren blir stemt fram av stortingsrepresentantar, og prisen blir også delt ut av ein stortingsrepresentant. Det synlege beviset for prisen er ein bronsefigur av Peer Gynt på bukken, laga av kunstsmed Karl Bilgrei.
- 1971: Einar Gerhardsen, tidlegare statsminister
- 1972: Per Aabel, skodespelar
- 1973: Liv Ullmann, skodespelar
- 1974: Erik Bye, artist og programskapar
- 1975: Erling Stordahl, gardbrukar, musikar og forkjempar for funksjonshemma
- 1976: Øivind Bergh, dirigent
- 1977: Birgit og Rolf Sunnaas
- 1978: Arve Tellefsen, fiolinist
- 1979: Grete Waitz, langdistanseløpar
- 1980: Anne Cath. Vestly, forfattar
- 1981: Cato Zahl Pedersen, funksjonshemma idrettsutøvar
- 1982: Jens Evensen, diplomat, jurist og politikar
- 1983: Thorbjørn Egner, forfattar og teiknar
- 1984: Kronprinsesse Sonja
- 1985: Bobbysocks, popduo
- 1986: Annie Skau Berntsen, sjukepleiar og misjonær
- 1987: a-ha, popgruppe
- 1988: Oslo Filharmoniske orkester
- 1989: OL-komiteen ved Ole Sjetne
- 1990: Thorvald Stoltenberg, politikar og organisasjonsmann
- 1991: Hans-Wilhelm Steinfeld, journalist
- 1992: Bjørn Dæhlie og Vegard Ulvang, skiløparar
- 1993: Kjetil Andre Aamodt, alpinist
- 1994: Mona Juul og Terje Rød Larsen, politikarar og diplomatar
- 1995: Johann Olav Koss, skøyteløpar
- 1996: Jostein Gaarder, forfattar
- 1997: Gro Harlem Brundtland, tidlegare statsminister og FN-leiar
- 1998: Kvinnelandslaget i handball ved Marit Breivik
- 1999: Thor Heyerdahl, etnograf, zoolog og forfattar
- 2000: Bellona, miljøstifting
- 2001: Knut Vollebæk, politikar, diplomat og siviløkonom
- 2002: Eva Joly, jurist og korrupsjonsjeger
- 2003: Åsne Seierstad, journalist og forfattar
- 2004: Arne Næss, filosof, fjellklatrar og forfattar
- 2005: Jan Egeland, politikar og diplomat
- 2006: Kjell Inge Røkke, entreprenør og næringsutviklar
- 2007: Leif Ove Andsnes, pianist
- 2008: Snøhetta AS, arkitektfirma
- 2009: Ole Gunnar Solskjær, fotballspelar
- 2010: Dissimilis
- 2011: Magnus Carlsen, sjakkspelar
- 2012: Marit Bjørgen, skiløpar og Jens Stoltenberg, statsminister
- 2013: Jo Nesbø[3]
- 2014: Norway Cup
- 2015: May-Britt Moser og Edvard Moser, hjerneforskarar[4]
- 2016: Deeyah Khan[5]
- 2017: Skam, TV-serie[6]