AKM | |
---|---|
![]() | |
Vrsta | jurišna puška |
Država podrijetla | ![]() |
Povijest uporabe | |
U službi | 1959. - danas[1] |
U uporabi u | Vidi korisnici |
Ratovi | Vidi povijest korištenja |
Povijest proizvodnje | |
Projektant | Mihail Kalašnjikov |
Projektirano | 1950-e |
Proizvođač | IŽMAŠ Tula Arsenal strane kopije |
Razdoblje proizvodnje | 1959. - danas |
Proizvedeno komada | oko 90 milijuna pušaka (ukupna proizvodnja u SSSR-u i svijetu) |
Inačice | Vidi inačice |
Svojstva | |
Dužina | 880 mm |
Masa | 3,6 kg s punim okvirom (AKM) 3,8 kg s punim okvirom (AKMS) |
Brzina | 715 m/sek. |
Streljivo | 7.62x39mm |
Dužina cijevi | 415 mm |
Brzina gađanja | 600 metaka u min. |
Domet | 400 m 100 - 1.000 m (uz čelični ciljnik) |
Najveći domet | 1.000 m |
Kapacitet spremnika | različiti okviri kapaciteta 10, 20, 30 i 40 metaka mogućnost korištenja bubanj okvira (doboša) s RPK-a kapaciteta 75 metaka |
Ciljnik | Čelični ciljnik |
AKM (rus. Автомат Калашникова Модернизированный; hrv. Kalašnjikovljeva modernizirana automatska puška) je sovjetska jurišna puška kalibra 7.62mm koju je dizajnirao Mihail Kalašnjikov. Riječ je o nadograđenoj inačici puške AK-47 koja je razvijena tijekom 1950-ih.
U službu sovjetske Crvene armije AKM ulazi 1959. godine te je jedna od inačica iz AK obitelji koja se najviše proizvodila. Osim u SSSR-u, puška je našla široku uporabu u državama članicama Varšavskog pakta kao i azijskim, afričkim i bliskoistočnim zemljama. Osim u SSSR-u (IŽMAŠ, Tula Arsenal) puška se velikim dijelom proizvodila i u drugim zemljama koje su bile sovjetski saveznik.
Pušku je službeno u sovjetskoj vojsci krajem 1970-ih zamijenio AK-74 ali je imala široku primjenu diljem svijeta. Većina sovjetskog oružja u svijetu se pogrešno identificira kao AK-47 iako je vjerojatnije da je riječ o AKM-u i kopijama strane proizvodnje.
AKM je sovjetska automatska puška koja koristi streljivo kalibra 7.62x39mm. Oružje ima automatski i poluautomatski mod paljbe te može ispaliti 600 metaka u min. Unatoč tome što ga je krajem 1970-ih zamijenio AK-74, AKM je i danas u ruskoj uporabi (kao rezervno oružje) kao i mnogim zemljama gdje se to oružje izvozilo i/ili proizvodilo.
U odnosu na AK-47, dizajn AKM-a je detaljno optimiziran kako bi se stvorila puška za masovnu proizvodnju. Zbog toga su neki dijelovi i komponente pojednostavljeni. Kao rezultat tih izmjena, težina puške je smanjena za oko jedan kg dok je povećana preciznost tijekom automatske paljbe. Zadržana je cijev s AK-47 koja kao i ostalo sovjetsko oružje ima značajku otpornosti na trošenje i koroziju, posebice kod teških uvjeta na terenu ili stanja streljiva.
Na AKM se može montirati bajuneta i to modeli M1959 6H3 ili 6H4. Nosač zatvarača je nešto lakši u odnosu na AK-47 te unatoč nekim manjim razlikama u obliku, AKM može koristiti nosač zatvarača i od svojeg prethodnika. Drveni kundak je duži te pravilnijeg oblika u odnosu na kundak s AK-47 što strijelcu omogućava veću preciznost prilikom rapidne i automatske paljbe.
AKM koristi modificirani mehanizam povratne opruge a izmijenjen je i udarač. Čelični ciljnik na pušci ima označenu skalu za udaljenosti od 100 do 1.000 m. Za AKM je predviđen bacač granata GP-25 koji se montira na pušku.
Puška koristi isti kalibar streljiva kao i AK-47: 7.62x39mm. Mehanizam punjenja streljivom i paljbe su praktički identični onima od AK-47.
Glavna inačica AKM-a je AKMS s ugrađenim sklopivim metalnim kundakom umjesto standardnog drvenog. Metalni kundak je nešto drugačiji u odnosu na onaj od prijašnjeg modela AKS-47.
Na temelju AKM-a stvorene su inačice AKMP, AKML i AKMLP dok je AKMS doveo do razvoja modela AKMSP, AKMSN i AKMSNP. Oni su dizajnirani posebno za padobranske jedinice jer sklopivi kundak stvara više dodatnog prostora za ostalu vojnu opremu prilikom skakanja iz aviona te prizemljavanja.
Poljska je na temelju AKM-a razvila modificiranu inačicu nazvanu Karabinek-granatnik wz. 1974 koja je mogla koristiti 40 mm bacač granata Pallad domaće proizvodnje.
Od ostalih europskih zemalja, vlastite inačice AKM-a su proizvodili Jugoslavija (Zastava M70 i M70B), Mađarska (AK-63), Rumunjska (PM md. 65), Bugarska i dr.
Na afričkom kontinentu Egipat je proizvodio vlastiti model pod nazivom Misr a Kina model Type 56.
AKM i njegove kopije koristile su se u mnogim ratovima i sukobima diljem Svijeta što je vidljivo na sljedećoj tabeli:
Rat | Razdoblje | Rat | Razdoblje |
---|---|---|---|
Građanski rat u Laosu | 1953. – 1975. | Zaljevski rat | 1990. – 1991. |
Prvi sudanski građanski rat | 1955. – 1972. | Građanski rat u Ruandi | 1990. – 1993. |
Vijetnamski rat | 1955. – 1975. | Rat u Sloveniji | lipanj - srpanj 1991. |
Nemiri u Sjevernoj Irskoj | kraj 1960-ih - 1998. | Domovinski rat | 1991. – 1995. |
Portugalski kolonijalni rat | 1961. – 1975. | Građanski rat u Sierra Leoneu | 1991. – 2002. |
Južnoafrički pogranični rat | 1966. – 1989. | Somalijski građanski rat | 1991. - danas |
Šestodnevni rat | lipanj 1967. | Rat u Bosni | 1992. – 1995. |
Nigerijski građanski rat | 1967. – 1970. | Prvi čečenski rat | 1994. – 1996. |
Kambodžanski građanski rat | 1970. – 1975. | Rat na Kosovu | 1998. – 1999. |
Jomkipurski rat | listopad 1973. | Drugi liberijski građanski rat | 1999. – 2003. |
Etiopski građanski rat | 1974. – 1991. | Drugi čečenski rat | 1999. – 2009. |
Kambodžansko-vijetnamski rat | 1975. – 1989. | Rat u Afganistanu | 2001. - danas |
Libanonski građanski rat | 1975. – 1990. | Rat protiv terorizma | 2001. - danas |
Zapadnosaharski rat | 1975. – 1991. | Rat u Iraku | 2003. – 2011. |
Čadsko-libijski sukob | 1978. – 1987. | Meksički rat protiv narko kartela | 2006. - danas |
Kinesko-vijetnamski rat | veljača - ožujak 1979. | Rat u Južnoj Osetiji | kolovoz 2008. |
Sovjetsko-afganistanski rat | 1979. – 1989. | Kambodžansko-tajlandski granični spor | 2008. - danas |
Iransko-irački rat | 1980. – 1988. | Građanski rat u Libiji | veljača - listopad 2011. |
Drugi sudanski građanski rat | 1983. – 2005. | Građanski rat u Siriji | 2011. - danas |
Prvi liberijski građanski rat | 1989. – 1996. |
Tijekom hladnog rata AKM se izvozio u mnoge komunističke zemlje kao i u Aziju, Afriku te na Bliski istok. Oružje se koristi od tog vremena pa sve do današnjih dana odnosno građanskog rata u Libiji, nemira i pobuna u Siriji i ostalo.
|journal=
(pomoć)
|journal=
(pomoć)
|journal=
(pomoć)
|journal=
(pomoć)
|journal=
(pomoć)
|journal=
(pomoć)