Fribourgin kantoni Canton de Fribourg (ranskaksi) Kanton Freiburg (saksaksi) |
|
---|---|
Fribourg on pääosin kumpuilevaa Mittellandia. |
|
![]() Vaakuna |
|
![]() Kantoni sijaitsee Länsi-Sveitsissä. |
|
Koordinaatit: |
|
Valtio |
![]() |
Hallintoalueita (ransk. district, saks. Bezirk) | 7 |
kuntia | 133 (1.1.2020) |
Perustettu | 1481 |
Hallinto | |
– hallinnollinen keskus | Fribourg |
Pinta-ala | 1 671,44[1] km² (8.) |
– maa | 1 593,33[1] km² |
– sisävesi | (Neuchâtelinjärvi, Murtensee, Lac de la Gruyère) 78,11[1] km² |
Väkiluku (31.12.2019) (vakituiset asukkaat) | 321 783[2] (10.) |
– väestötiheys | 193[2][1] as./km² |
Kielet |
ranska 69 % saksa 28 % (2017)[3] |
Uskonnot |
katolisuus 60 % reformoitu kirkko 12 % (2017)[3] |
BKT (2015, alustava) | 18 mrd. Sfr (12.)[4] |
– asukasta kohti | 59 000 Sfr (23.)[5] |
Lyhenteet | |
– rekisterikilven tunnus | FR |
Kantonin internetsivut |
Fribourg (ransk. Fribourg, saks. Freiburg, ital. Friburgo, retoromaaniksi Friburg, virallisesti ransk. Etat de Fribourg, saks. Staat Freiburg) on kantoni Sveitsin länsiosassa. Sen pääkaupunki on Fribourg. Kantonissa on runsaat 300 000 vakinaista asukasta.
Fribourg sijaitsee Sveitsin Mittellandissa. Fribourgin länsiosa on melko tasaista ylänköä, mutta kaakkoisosassa kohoavat Alppien ensimmäiset rinteet, korkeimpana Vanil Noir, 2 389 m mpy. Kantonin luoteispuolella on Neuchâtelinjärvi (429 m mpy.). Sarinejoki virtaa kantonin läpi.
Fribourg liittyi Sveitsin valaliittoon vuonna 1481.[6]
Fribourg koostuu 133 kunnasta (1.1.2020 alkaen). Kunnat muodostavat seitsemän hallintoaluetta (ransk. district, saks. Bezirk).[7]
Kantonin kaupungit eli yli 10 000 asukkaan kunnat ovat:[2]
Kunta | asukasluku 31.12.2019 |
---|---|
Fribourg | 38 197 |
Bulle | 23 871 |
Villars-sur-Glâne | 12 228 |
Fribourgin kantoni on virallisesti kaksikielinen: ranskaa puhuu pääkielenään 69 prosenttia asukkaista ja saksaa 28 prosenttia (vuonna 2017). Suurin uskonnollinen ryhmä on katoliset, joita oli vuonna 2017 60 prosenttia asukkaista.[3] Kantonin vakituisista asukkaista oli vuoden 2019 lopulla 23 prosenttia on ulkomaalaisia[2].
Kantonin työpaikoista 69 prosenttia oli vuonna 2016 palvelusektorilla. Teollisuus työllisti 25 prosenttia kantonilaisista. Maanviljely on edelleen tärkeä elinkeino: alkutuotanto työllisti vuonna 2014 kuusi prosenttia työvoimasta ja maa-alasta oli vuonna 2009 56 prosenttia maatalouskäytössä.[3]
Gruyèrejuusto on peräisin Fribourgista.
Moottoritiet A1 ja A12 kulkevat kantonin halki.
Fribourgin kaupungissa toimivan Fribourgin yliopiston toiminta on kantonin vastuulla.
|
|