Syros | |
---|---|
Σύρος (řecky) | |
![]() | |
Lokalizace | Egejské moře |
Stát | ![]() |
• kraj | Jižní Egeis |
• reg. jednotka | Syros |
• obec | Syros-Ermupoli |
• obecní jednotka | 3 |
• komunita | 9 |
• sídla | 31 (39)[1] |
Topografie | |
Rozloha | 102,4 km²[2] |
Zeměpisné souřadnice | 37°27′ s. š., 24°54′ v. d. |
Nejvyšší vrchol | Profitis Ilias[3] (490[4] m n. m.) |
Osídlení | |
Počet obyvatel | 21 507 ([5]) |
Hustota zalidnění | 210,03[6] obyv./km² |
Největší sídlo | Ermupoli |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Syros (druhý pád Syru, řecky Σύρος) je ostrov v Řeckém souostroví Kyklady ve Středozemním moři. Leží jihozápadně od ostrova Tinos, severně od ostrova Paros a západně od ostrova Mykonos. Rozloha ostrova činí 84,07 km², nejvyšší bod Pirgos dosahuje 442 m. Spolu s neobývaným ostrovem Gyaros a menšími okolními ostrůvky tvoří jednu obec, která se jmenuje Syros-Ermupoli a jednu regionální jednotku, která se jmenuje Syros a patří pod kraj Jižní Egeis. Na ostrově Gyaros se nachází nejvyšší bod regionální jednotky i obce Syros-Ermupoli zvaný Profitis Ilias (490 m).
V obci Syros-Ermupoli a tedy i v regionální jednotce Syros v roce 2011 žilo 21507[5] obyvatel, z nichž 21505 žilo na hlavním ostrově a 2 na ostrově Varvarousa. Největším městem a sídlem obce a regionální jednotky je Ermupoli, které je zároveň i sídlem kraje Jižní Egeis. Přes 750 obyvatel mají ještě Vari, Manna, Ano Syros a Poseidonia. Obec Syros-Ermupoli tvoří tři obecní jednotky, které se dále skládají z devíti komunit a ty z jednotlivých sídel, tj. měst a vesnic. V závorkách je uveden počet obyvatel obecních jednotek a komunit.
Syros byl osídlen již od třetího tisíciletí před Kr. Byl jedním z center kykladské kultury, následně byl vystaven minojskému vlivu, později byl ovlivněn mykénskou civilizací a jmenoval se Συρίη (Syrie). Nakonec se zde usadili Iónové a byl spojencem Athén.
Později byl ovládnut Římskou říší a v 4. stol. spadal pod Byzantskou říši. V 13. stol. Syros ovládli Benátčané a místní obyvatelé přestoupili na katolickou víru, přičemž si uchovali řecký jazyk. Katolickou víru si obyvatelé udrželi i během turecké nadvlády. V 19. století na ostrově žilo 4 000 obyvatel, ale během Řecké války za nezávislost se zde usadili Řekové z ostrovů Dodekanés a z Malé Asie, kteří se sem uchýlili před Turky. Tito uprchlíci založili město Ermupoli a přinesli sem pravoslavnou církev. Koncem 19. stol. zde žilo už 22 000 obyvatel. Začátkem 20. stol. se mnoho obyvatel z ostrova usadilo v Athénách a Pireu. Obyvatelé ostrova byli známí jako podnikatelé. Z ostrova Syros pocházel i slavný řecký zpěvák Markos Vamvakaris a původem i známý spisovatel Nikos Dimou.
Ostrov je významné centrum římskokatolické církve v Řecku. Římskokatolická diecéze Syros (a Mélos) vznikla ve 13. století, v roce 2014 měla v 15 farnostech 7 020 věřících, tj. 22,4 % z 31 300 obyvatel.[7]
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Syros na slovenské Wikipedii.