Kumen | |
---|---|
![]() Strukturní vzorec kumenu | |
![]() 3D model molekuly kumenu | |
Obecné | |
Systematický název | (propan-2-yl)benzen |
Triviální název | kumen |
Ostatní názvy | (1-methylethyl)benzen, isopropylbenzen, 2-fenylpropan |
Anglický název | Cumene |
Německý název | Cumol |
Funkční vzorec | C6H5CH(CH3)2 |
Sumární vzorec | C9H12 |
Vzhled | bezbarvá kapalina |
Identifikace | |
Registrační číslo CAS | 98-82-8 |
SMILES | CC(C)c1ccccc1 |
Číslo RTECS | GR8575000 |
Vlastnosti | |
Molární hmotnost | 120,19 g/mol |
Teplota tání | −96 °C |
Teplota varu | 152 °C |
Hustota | 0,862 g/cm³ |
Dynamický viskozitní koeficient | 0,777 cP (21 °C) |
Rozpustnost ve vodě | nerozpustný |
Bezpečnost | |
[1] Varování[1] | |
R-věty | R10 R37 R51/53 R65 |
S-věty | (S2) S24 S37 S61 S62 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kumen je triviální název pro isopropylbenzen (systematický název (propan-2-yl)benzen), organickou sloučeninu patřící mezi aromatické uhlovodíky. Je složkou surové ropy i rafinovaných paliv. Jedná se o hořlavou bezbarvou kapalinu s teplotou varu 152 °C. Skoro všechen kumen vyráběný průmyslově jako čistá látka se převádí na kumenhydroperoxid, který je surovinou pro syntézu jiných důležitých chemikálií, například fenolu nebo acetonu.
Komerční výroba kumenu vychází z katalytické alkylace benzenu s přidáním propylenu. Jako katalyzátor lze použít tuhou kyselinu fosforečnou nanesenou na oxidu hlinitém, což se využívalo do poloviny 90. let 20. století. Tehdy však tuto volbu vytlačily zeolitové katalyzátory.[2]
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Cumene na anglické Wikipedii.