Judenburg | |
---|---|
![]() Městská věž v Judenburgu | |
Poloha | |
Souřadnice | 47°10′21″ s. š., 14°39′37″ v. d. |
Nadmořská výška | 737 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+02:00 (letní čas) UTC+01:00 (standardní čas) |
Stát | ![]() |
Spolková země | Štýrsko |
Okres | Murtal |
![]() ![]() Judenburg | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 63,7 km² |
Počet obyvatel | 9 614 (2023) |
Hustota zalidnění | 150,9 obyv./km² |
Správa | |
Starostka | Mag. Elke Florian (SPÖ) |
Vznik | 1074 |
Oficiální web | www |
post | |
Telefonní předvolba | 03572 |
PSČ | 8750 |
Označení vozidel | MT |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Judenburg je rakouské město ve spolkové zemi Štýrsko. Leží na řece Muře, v nadmořské výšce 737 m, 87 km severozápadně od Štýrského Hradce. Žije zde přibližně 9 600 obyvatel.
Judenburg je od roku 1999 členem Douzelage, sdružení vybraných měst Evropské unie.
Město sestává z katastrálních území:
V roce 1940 se k městu připojila obec Murdorf a v roce 1963 obec Waltersdorf.
Na severu je sousední obcí Fohnsdorf, jihovýchodně Maria Buch-Feistritz, na jihu Reifling, jihozápadně Oberweg, západně Sankt Peter ob Judenburg a severozápadně leží Pöls.
Judenburg se rozkládá poblíž hradu Eppenstein. Hrad byl poprvé zmiňován židovskými obchodníky v roce 1074 jako „mercatum Judinburch“ , kteří hráli v té době v regionu velmi důležitou roli v obchodu. Nejdříve se zmiňuje nejstarší „právo skladu“ v té době vybavené rozsáhlým „celním právem".
Ve 12. století vlastnili Judenburg Traungauerové a potom Babenberkové. Roku 1224 dostal Judenburg městské právo a ve 13. a 14. století vzrůstal obchod a město se stalo obchodním centrem a obchodovalo mimo jiných také s Benátkami. Nejprve platidlem byly guldeny a až po dlouhé době se platilo rakouskými zlatými. Důležitým byl pro Judenburg obchod se štýrským železem (Erzberg). Dalším významným obchodním zbožím byl pravý kozlík lékařský (Valeriana celtica), surovina pro výrobu mýdla, která se vyvážela až do Orientu.
Po velkých pogromech ve 14. a 15. století byli všichni štýrští Židé v roce 1496 vypovězeni ze země. V roce 1460 císař Fridrich III. (1440–1493) udělil městu monopol pro světový obchod s kozlíkem lékařským. Město drželo monopol přes 100 let.
V letech 1910 až 1914 byla ve městě v provozu „bezkolejová dráha Judenburg“, první provoz trolejbusů v Rakousku.
Až do první světové války byla v Judenburgu posádka rakousko-uherských pozemních ozbrojených sil armády (1867–1914). V roce 1914 se tu ocitá moravský polní stíhací prapor č. 17. V závěrečných měsících první světové války se zde odehrála v květnu 1918 vzpoura, které se účastnili vojáci především slovinské národnosti, kteří odmítli bojovat na italské frontě na Soči. Povstání bylo násilně zastaveno, klíčové osobnosti a jeho vůdci zatčeni, souzeni polním soudem a následně zastřeleni.
Během rakouské vlády za nacismu byla snaha změnit název města, který byl pro židovský název nesnesitelný a aby byl změněn na „Zirbenstadt“. Diskutovalo se o tom po celou válku a ke změně nakonec nedošlo.
Na konci druhé světové války byl v roce 1945 v Judenburgu zřízen uprchlický tábor pro židovské osoby bez domova (Displaced Person) s pobočkami v okolních obcích Dietersdorf, Liechtenstein, Kobenz a Murdorf.[1]
Dnes je Judenburg průmyslovým a obchodním městem a zřídilo se tu mezi jiným také spolkové gymnázium a spolkové reálné gymnázium, jakož i obchodní akademii.
Městu byl zapůjčen s účinností od 1. června 1959 usnesením štýrské zemské rady z 9. února 1959.
Podle sčítání lidu v roce 2001 bylo ve městě 578 pracovišť se 6060 zaměstnanci z obce a 1799 dojíždějících a 3840 obyvatel za prací dojíždí. V roce 1999 pracovalo 41 v lesnických závodech (z toho 16 jako hlavní zaměstnání) a obhospodařovali 3791 hektarů.
Od dřívější doby je v Judenburgu většinou průmyslové centrum Mur-Mürz-Furche, a neustále se bojuje s přestěhováním provozu a mezi obyvateli je nesouhlas.
Výstavbou nákupního centra v sousední obci Fohnsdorfu zostřuje se situace se stavem obchodní sítě. Maloobchodní síť se stěhuje do nákupních center, obchody se ve městě vyprazdňují a téměř zcela mizí. Město reaguje na tuto problematiku sestavením koncepce marketinku, např. výstavbou planetária. Tendence k návratu je až dosud nezdařilá.
Okresní město Hudeburg má několik sportovních zařízení pro provozování nejrůznějších sportů.
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Judenburg na německé Wikipedii.