Josef Gudenus | |
---|---|
![]() Erb rodu Gudenusů | |
Poslanec Říšské rady | |
Ve funkci: 1882 – 1883 | |
Panovník | František Josef I. |
Poslanec Dolnorakouského zemského sněmu | |
Ve funkci: 1880 – 1884 | |
Panovník | František Josef I. |
Ve funkci: 1896 – 1902 | |
Panovník | František Josef I. |
Maršálek Dolních Rakous | |
Ve funkci: 1896 – 1902 | |
Panovník | František Josef I. |
Předchůdce | Otto Abensperg-Traun |
Nástupce | Frigdian Schmolk |
Stranická příslušnost | |
Členství | Str. ústavověrného velkostatku Str. konzervativního velkostatku |
Narození | 31. července 1841 Mühlbach ![]() |
Úmrtí | 17. srpna 1919 (ve věku 78 let) Mühlbach ![]() |
Choť | Karolína von Colloredo-Mannsfeld |
Rodiče | Gabriel Jan Jiří Babtist Virgil Antonín von Gudenus Louisa Tereza z Bartensteina |
Příbuzní | Heinrich Gudenus a Leopold Gudenus (sourozenci) Gabriel Freiherr von Gudenus[1] (vnuk) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Josef hrabě von Gudenus (Josef František Serafínský Ghislain hrabě z Gudenusu / Joseph Franz Seraphin Ghislain Graf von Gudenus) (31. července 1841 Mühlbach[2][3] – 17. srpna 1919 Mühlbach[2][3]) byl rakouský šlechtic a politik německé národnosti, v 2. polovině 19. století poslanec Říšské rady a maršálek Dolních Rakous. Spolu se svými bratry byl v roce 1907 povýšen do hraběcího stavu.
Pocházel ze staré rakouské šlechtické rodiny Gudenusů[2][3], narodil se jako druhorozený syn barona Gabriela Gudenuse (1795–1879) a jeho manželky Luisy, rozené Bartensteinové (1814–1878). Výchovu získal v jezuitském konviktu v belgické Lovani.[2]
V zemských volbách roku 1880 byl zvolen na Dolnorakouský zemský sněm za kurii velkostatkářskou. Setrval zde do roku 1884. Zastupoval Stranu ústavověrného velkostatku. Na sněm se vrátil roku 1896 a zemským poslancem byl až do roku 1902. Nyní zastupoval Strany konzervativního velkostatku. Od prosince 1896 do prosince 1902 zastával funkci zemského maršálka, tedy předsedy sněmu a nejvyššího představitele zemské samosprávy v Dolních Rakousích (v jiných zemích monarchie se tento post nazýval zemským hejtmanem).[2]
Působil také jako poslanec Říšské rady (celostátního parlamentu Předlitavska), kam nastoupil v doplňovacích volbách roku 1882 za kurii velkostatářskou v Dolních Rakousích. Slib složil 5. prosince 1882. Rezignaci oznámil dopisem 14. dubna 1883.[4] Ve volebním období 1879–1885 se uvádí jako baron Josef von Gudenus, statkář, bytem Vídeň.[5] V roce 1882 se uvádí jako německo-liberální (ústavověrný) poslanec Říšské rady.[6]
Při dělení otcovského dědictví obdržel jako podíl velkostatek Mühlbach v Dolním Rakousku o rozloze 828 hektarů půdy.[7]
V roce 1872 se ve Vídni oženil s hraběnkou Karolínou Vilemínou Colloredo-Mansfeldovou (1844–1916), dcerou knížete Josefa Colloredo-Mansfelda. Z jejich manželství se narodilo pět dětí. Karolínina mladší sestra Ida (1845–1914) se provdala za Josefova bratra Leopolda.
Josefův nejstarší bratr Jindřich (1839–1915) byl majitelem velkostatků v Dolním Rakousku (Waidhofen an der Thaya) a v roce 1907 byl jmenován dědičným členem Panské sněmovny. Další bratr Leopold (1843–1913) byl též politikem a také vysoce postaveným dvořanem (v letech 1904–1913 nejvyšší komoří císařského dvora[2] Nejmladší bratr Gabriel (1853–1915) vlastnil velkostatek Moravec na Moravě. Všichni sourozenci byli v roce 1907 povýšeni do hraběcího stavu.
Jeho švagrem byl hrabě Jeroným Colloredo-Mansfeld (1842–1881), v letech 1875–1879 rakouský ministr zemědělství.