Chyriv Хи́рів | |
---|---|
![]() Pravoslavný kostel Bohorodičky v Chyrivu (2007) | |
Poloha | |
Souřadnice | 49°32′8″ s. š., 22°51′16″ v. d. |
Nadmořská výška | 338 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+02:00 (standardní čas) UTC+03:00 (letní čas) |
Stát | ![]() |
Oblast | Lvovská |
Rajón | Sambirský |
![]() ![]() Chyriv | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 3,4 km² |
Počet obyvatel | 4 104 (2022) |
Hustota zalidnění | 1 196,5 obyv./km² |
Správa | |
Vznik | 1374 |
Oficiální web | hyrivska-gromada |
PSČ | 82061 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Chyriv (ukrajinsky Хи́рів, rusky Хыров – Chyrov, polsky Chyrów, česky Chýrov) je město ve Lvovské oblasti na Ukrajině. K roku 2019 v něm žilo přes tři tisíce dvě stě obyvatel.
Chyriv leží nedaleko západního okraje Lvovské oblasti a tím i celé Ukrajiny, jen zhruba patnáct kilometrů východně od polsko-ukrajinské hranice. Nejbližším městem v okolí je jen nepatrně lidnatější Dobromyl ležící zhruba osm kilometrů severozápadně, centrem oblasti bývala polská Přemyšl.
První písemná zmínka je z roku 1374, kdy s privilegiem knížete Vladislava II. Opolského sídlo vlastnili rytíři Herburtové z Fulštejna, rod přišlý z Moravy[1] . V roce 1528 byla Chyrivu udělena městská práva. Dřevěný římskokatolický kostel dal postavit v roce 1531 Andrzej Tarło, později byl proměněn na kalvínský. Po jeho požáru za třetí severní války byl roku 1710 postaven nový zděný kostel.
V roce 1580 zde dva jezuité založili jezuitskou kolej, která patřila k největším v polské monarchii, významné bylo její chlapecké gymnázium, matematické a přírodovědné muzeum i knihovna. Až do dělení Polska v roce 1772 byl součástí polského království, pak náležela do habsburské Haliče a byla zrušena. K obnovení došlo až roku 1886 .
Dne 13. května 1872 byl zahájen provoz na železniční trati z Přemyšlu. Město mělo početnou židovskou komunitu, která si kromě vlastního hřbitova dala roku 1740 postavit synagogu. Podle sčítání lidu mělo město k roku 1913 3400 obyvatel, z nichž okolo 1000 bylo Poláků i Ukrajinců a 2000 Židů.
V letech 1918-1919 se Chyriv stal jedním z bojišť polsko-ukrajinské války. Krvavá bitva o Chyriv mezi Západoukrajinskou lidovou republikou a Polskem trvala od 5. do 16. prosince 1919. Zvítězili Poláci v čele s rakousko-uherským generálem německého původu Antinem Kravsem, a proto v meziválečném období patřil Chyriv do druhé Polské republiky, než jej v rámci invaze do Polska zabral v roce 1939 Sovětský svaz, po něm roku 1941 německý wehrmacht. Jezuitská kolej a knihovna byly během nacistické okupace v roce 1941 rovněž zrušeny, knihovna se naštětí dochovala a byla katalogizována; na katalogizaci se tehdy podílel polský spisovatel Bruno Schulz. Budovy jezuitské koleje sloužily oběma armádám jako kasárna i lazaret. Při osvobozování města zde padlo mnoho vojáků Rudé armády, kterým byl na masovém hrobě postaven památník s bronzovou sochou vojáka. Po roce 2014 byla jezuitská kolej s kostelem zakoupena do soukromého majetku a opravena.
V tomto článku byly použity překlady textů z článků Chyriw na německé Wikipedii a Khyriv na anglické Wikipedii.