Oskar Fredrik Lindberg , född 23 februari 1887 i Gagnef , Dalarna , död 10 april 1955 i Stockholm ,[ 1] var en svensk tonsättare , kyrkomusiker och musikpedagog samt professor .
Lindberg tjänstgjorde redan som fjortonåring vid högmässan i sin födelsesocken Gagnef med sitt orgelspel. Han studerade vid Kungliga Musikkonservatoriet 1903–1911, där han bland annat avlade organistexamen 1906. Jämsides studerade Lindberg komposition för Ernst Ellberg och Andreas Hallén , men kompletterade med studier i dirigering vid Akademien i Sondershausen , med vidare fördjupning i Tyskland och Österrike . Åren 1906 till 1914 verkade han som organist i Trefaldighetskyrkan i Stockholm och från 1914 till 1955 i Engelbrektskyrkan . Han var lärare i harmonilära vid Kungliga Musikkonservatoriet från 1919 till 1952 och utnämndes där till professor 1936.
Lindberg var en av grundarna till Föreningen svenska tonsättare , som bildades 1918. Han var vidare en av medlemmarna i tonsättargruppen Spillran , som också bildades 1918. Lindberg var Stockholms Akademiska Orkesters förste dirigent efter orkesterns bildande 1922. Han var ledamot av Kungliga Musikaliska Akademien från 1926.
Lindberg deltog i produktionen av 1939 års koralbok . Han skrev också många icke-kyrkliga verk, bland annat en symfoni och symfoniska dikter . Vid ett möte i Gagnefs missionshus hörde han en sång som etsade sig fast i hans minne. Inför en radioutsändning 1936 skrev han ett arrangemang för orgel baserat på denna melodi. Stycket kallade han Gammal fäbodpsalm från Dalarna och torde vara det verk av Lindberg som framförs mest i våra dagar.[ 2]
Efterforskningar har visat att melodin kallades Psalm från Älvdalsåsen och sjöngs av en kringvandrande blind musiker - "Blind-Olof", Grund Olof Ersson (1807-1881). Denne hade lärt sig den av storspelmannen Bälter Erik Olsson (f. 1793), vars dotter han gifte sig med. Ännu en spelman från Älvdalsåsen, Kettis Lars Matsson (1857-1940)[ 3] , lärde sig melodin av Olof varefter en pastor eller kantor Alb. Lindberg upptecknade den. Kompositören är alltså okänd.[ 4] De upptecknade noterna publicerades för övrigt i Karl-Erik Forsslunds "Med Dalälven från källorna till havet" redan 1919. Många hade följaktligen denna melodi i sitt hem långt före 1936.[ 5]
Oskar Lindberg är begraven på Gagnefs kyrkogård.[ 6]
Oskar Lindberg var farbror till jazzmusikern och kompositören Nils Lindberg .
Oskar Lindberg tilldelades 1932 utmärkelsen Litteris et Artibus .
Lindberghallen i Gagnef är uppkallad efter honom. Tre dalmålningar op 1, svit (1907-1908)
Konsertuvertyr nr 1 Ess-dur op 3 (1909)
Konsertuvertyr nr 2 h-moll op 7 (1911)
Danse charactéristique (Symfonisk dans) op 9 (1911)
Vildmark op 10, symfonisk dikt (1912)
Florez och Blanzeflor op 12, symfonisk dikt (1913) efter Oscar Levertin
Symfoni F-dur op 16 (1913-1916)
Festpolonäs op 13 (1914)
Från de stora skogarna op 18, symfonisk dikt (1918)
Tre färdeminnen op 20, svit (1919-1920)
Konsertuvertyr nr 3 D-dur op 25 (1924)
Introitus solennis op 26 (1924, orkesterversion)
En liten dalarapsodi op 27 (1925)
Adagio (1928), efter körstycket Pingst
Två stycken för stråkorkester op 31 (1929)
Per Spelman han spelte op 32, symfonisk dikt (Rapsodi över svenska folkmelodier ) (1932)
Hemifrån op 34, symfonisk dikt (1932)
Leksandssvit op 41 (1935)
En gammal kämpavisa från Dalarna op 42 (1936) /5 minuters speltid/
Svensk högtidsmarsch Dess-dur op 42 (1936) /8 minuters speltid/
Svit op 53 (1945)
Gesunda op 54, symfonisk dikt (1947)Andantino för violin och piano, 1906
Vaggsång , för violin och piano, 1910
Pianokvartett d-moll op 29, 1926-28 Vår , 1905
En längtans vals , 1918
Fyra preludier op 19, 1919
En liten danssvit (även för orkester), 1922
Preludium, 1945
Vals-intermezzo
Ciel etoile Valse par Paul Fromont
Hymn och marsch (för fyrhändigt piano), 1937 Preludium och fuga, a-moll, 1905
Konsertfantasi, 1914
Marcia funèbre , 1916
Orgelsonat g-moll op 23, 1924
Introitus solennis (även för orkester), 1924
Högtidsmarsch , 1926
I denna ljuva sommartid , orgelkoral, 1930
Variationer över en gammal dalakoral , op 36, 1933
Musik till Jobs bok op 30, 1934
Tre orgelkoraler op 39, 1934
1. Min själ och sinne låt Gud råda (Sv.Ps 239)
2. Dig skall min själ sitt offer bära (Sv.Ps 28)
3. En fridens ängel ropar: Kom! (Sv.Ps 483)
En gammal psalmmelodi från Mora (även för violin och piano), 1935
En gammal fäbodpsalm från Dalarna , 1936
Bröllopsmusik , 1941
Fyra orgelkoraler op 50. 1943
1. Gud ej sitt tryckta barn förgäter
2. Jesus allt mitt goda är
3. Tänk när en gång det töcken har försvunnit
4. Helige Ande, låt nu ske
Den signade dag , 1944
Bröllopsmusik nr. 2 : Bröllopsmarsch 1947
När stormens lurar skalla , liten partita, tryckt 1954
Preludier till den svenska koralbokens samtliga koraler, tryckt 1961 (m. David Wikander ) Sömnens slott op 5 (Oscar Levertin ), 1910
När natten sakta stiger (Bernhard Elis Malmström ) op 11, 1912
Kantat till Skansens 25te vårfest (Prins Wilhelm ) op 17, 1918
Requiem op 21, 1920-22
Kantat till Svenska kyrkans i Oslo invigning op 24, 1924
Kantat till Skellefteå kyrkas invigning, op 28, 1927
Adventus Ansgarii , op 43, 1930
Promotionskantat (Stockholm) för solo, manskör och orkester op 33, 1930
Det ljusa landet (Joel Rundt ), op 37, 1933
Kantat till Köla kyrkas invigning op 38, 1934
Sång till hembygden , op 40 (Kerstin Hed ), (även a cappella) 1935
Kantat till Falu stads 300-årsjubileum op 46, 1941
Wallinkantat (Jordens oro) op 47 (Johan Olof Wallin ), 1942
Kantat till svenska folkskolans 100-årsjubileum op 49, 1942
Kantat till Åmåls stads 300-årsjubileum, op 51 (Johan Skog), 1943
Mitt land op 52 (Georg Åhlstad ), 1944
Kantat till Bergslagets 600-årsfester op 55 (Karl-Gustaf Hildebrand ), 1947
Kyrkokantat nr. 2 (G. Öhrstedt)
Kyrkokantat nr. 3 (Nils Bolander ) Pingst (Oscar Levertin ), 1911
Vinterlandet , för damkör och piano, 1920
Kantat till Viktor Rydbergs logens kvartsekeldag 11 dec 1920 (Viktor Rydberg ), blandad kör a cappella
Bönens ros (Sam Gabrielsson ), blandad kör, 1921
Stjärntändningen (Verner von Heidenstam ) för blandad kör, 1922
På allhelgonadagen (Johan Alfred Eklund ) för blandad kör (med eller utan stråkorkester), 1932
Vårgryning , (Kerstin Hed ) för damkör och piano, 1943
Glänsande våren (Elias Sehlstedt ), för damkör och piano
Mödrarna (Anita Nathorst ), för blandad kör eller damkör och piano
Ny dag (Anita Nathorst ), för damkör och piano
På vandring (Kerstin Hed ), för damkör och piano
Vingar , för damkör och piano
Källan (Karl-Gustaf Hildebrand ) för damkör a cappella
Midsommarnatt (Jeanna Oterdahl ) för trestämmig damkör och piano
Morgonen (Johan Ludvig Runeberg ) för trestämmig damkör och piano
Vinterlandet (Sten Granlund ) för tvåstämmig damkör och piano
Fyra andliga sånger efter folkvisemotiv från Dalarna, 1945
1. I kristne vänner alla
2. Stilla, sköna aftontimma
3. Gud skapade världen
4. Till fadershuset, till Guds stad
Dalvisa ("Om sommaren sköna"), 1949
Bergslagen (Johan-Olov Johansson ), för manskör a cappella
Den signade dag för blandad kör a cappella
Gläns över sjö och strand (Julsång) (Viktor Rydberg ) för tvåstämmig dam- eller barnkör
Ett ord av Gud (John Nilsson ), för blandad kör a cappella
Jordens oro viker (Harry Blomberg ) kantat för soli, blandad kör, barnkör och orgel
O du som ser (Jeanna Oterdahl ), för blandad kör a cappella, 1949
Man borde inte sova (Levi Rickson ) för blandad kör
Sveriges frihet (Johan Alfred Eklund ) för manskör a cappella, 1938
I landet Vitavall (Anna Maria Roos ), för skolbruk
Julkantat , för skolbruk
Sånger under vårdträdet , (Helmer V Nyberg ) för skolbrukDe dödas ö (G. Svanström), op 2, 1908
Sommarkväll , op 4 (Carl Larsson i By ), 1910
Adagio (Bo Bergman ), 1910
Vallarelåt (Gustaf Fröding ), op 8, 1911
Två sånger (Hur skall man bruden kläda , Vad söker du på stranden ) (Mildred Thorburn-Busch), op 14, 1916
Jungfru Maria (Erik Axel Karlfeldt ), op 15, 1916
Bisp Thomas frihetssång (Tomas Simonsson ), unison kör med piano, 1922
Längtan heter min arvedel (Erik Axel Karlfeldt ), op 22, 1923
Fyra folkmelodier från Dalarne, 1946
En liten visa (G.A. Sundell) för sång och stråkorkester
Somnar jag in med blicken fäst (Jacob Tegengren ) för sång och stråkorkester
Sov (Olof Thunman ) för sång, oboe, harpa och stråkorkester, 1949Adagio (Bo Bergman ), 1910 (även med orkester)
Allt som av kärlek är fyllt (Dan Andersson )
Bröllopshymn (E. Nylin), 1910
Bekransa mig (Erik Axel Karlfeldt ), 1910
Två sånger, 1919
Lindagulls krona (Bertel Gripenberg ), 1920
Två andliga sånger, 1925
Gagnefvisan , 1936
Snabbt jagar stormen våra år (Erik Axel Karlfeldt), 1939
Bisp Thomas frihetssång , 1943
Bakom en förlåt som rämnar (Kerstin Hed ), 1948
Vad gagnar det en människa (Pär Lagerkvist ), 1948
Gläns över sjö och strand (Viktor Rydberg )
Lyckans land 1 (9 barnsånger), 1920
Lyckans land 2 (6 barnsånger), 1923
En vårvisa (Hjalmar Hasselblad)
En liten riddarvisa (Jeanna Oterdahl)
Rosenknoppen (Bernhard Severin Ingemann )
Ute blåser sommarvind (Samuel Hedborn )
Vaggvisa (Jeanna Oterdahl)
Sommarmorgon (Jeanna Oterdahl)
Lyckans land 3 (6 barnsånger) (Ingeborg Björk)
Myggdanslek
Prinsessans vår
Lotta klöverblom och Kalle tistel
Älvornas speleman
Drömfeen
En bal i skogen
Gammal fäbodpsalm från Dalarna (Gunlis Österberg)
Barn på hemväg (Carl Mangård), 1950
Bygg dig en värld (Anders Österling ), 1955Bed för mig, Herre kär (1986 nr 267), 1937
Det spirar i Guds örtagård (Sam Gabrielsson ) (1986 nr 527), 1921
Du gav mig, o Herre, en teg av din jord (1986 nr 596), 1939
Du öppnar, o evige Fader (1986 nr 393), 1937
Fader, du vars hjärta gömmer (1986 nr 233), 1917
Frälsare, du som äger läkedomen (1986 nr 232), 1938
Herre, jag vill bida (1986 nr 206), 1937
Jag lyfter ögat mot himmelen (Johan Ludvig Runeberg ) (1986 nr 210), 1917
Jesus, tänk på mig (1986 nr 574), 1937
På tröskeln till Marias hem (1986 nr 164), 1938
Lindberg finns representerad med ett flertal verk i Den svenska psalmboken 1986 (nr 164 - samma melodi som till 495 och 636 - , nr 206 , 210 , 232 - samma melodi som till 573 - , nr 233 , 267 , 393 , , 527 , 574 och 596 ).
^ [a b c d e f ] Sveriges dödbok 1901–2009 , DVD‐ROM, Version 5.00, Sveriges Släktforskarförbund (2010): Lindberg, Oskar Fredrik
^ Sandin, baksidestext
^ Sveriges dödbok 1901–2009 , DVD‐ROM, Version 5.00, Sveriges Släktforskarförbund (2010): Matsson, Kettis Lars
^ Kantor Helge Wimelius, Älvdalsåsen via Svenskt visarkiv
^ Då Wimelius och Forsslund skriver "pastor Alb. Lindberg" avses sannolikt kantorn Albert Lindberg, Oskars bror.
^ Begravda i Sverige, CD‐ROM, Version 1.00, Sveriges Släktforskarförbund.: Lindberg, Oskar Fredrik