Jakovljev Jak-3 | |
---|---|
![]() | |
Tip: | lovsko letalo |
Posadka: | 1 |
Prvi polet: | 12. april 1941 (I-30) |
Uvedeno v službo: | 1944 |
Proizvajalec: | Jakovljev, Sovjetska zveza |
Dolžina: | 8,50 m |
Razpon kril: | 9,20 m |
Višina: | 2,42 m |
Površina kril: | 14,85 m² |
Teža praznega letala: | 2.123 kg |
MTOW: | 2.692 kg |
Motor: | 1 × 12 valjni vrstni vodnohlajeni batni Klimov VK-105PF2, s po 1290 KM (962 kW) |
Največja hitrost: | 646 km/h |
Bojni dolet: | 648 km |
Najdaljši dolet: | 900 km |
Operativna višina: | 10.400 m |
Hitrost vzpona: | 18,5 m/s |
Obremenitev kril: | 181 kg/m² |
Mitraljezi: | dva 12,7 mm Berezin UBS |
Topovi: | en 20 mm ŠVAK |
Uporaba: | druga svetovna vojna |
Jakovljev Jak-3 (rusko Яковлев Як-3), je bilo lovsko letalo Sovjetske zveze iz 2. svetovne vojne. Veljalo je za enega najboljših lovcev vojne. Kot eno od najmanjših in najlažjih tedanjih lovskih letal je imelo zaradi visokega razmerja moči in mase odlične sposobnosti.[1]
Korenine letala Jak-3 segajo v leto 1941, ko so za nadomestilo letala Jak-1 razvili prototipa I-30 in I-26. Prototip I-30, ki ga je poganjal motor Klimov M-105P, je bil v celoti kovinski. Krili sta bili na zunanji strani dvignjeni navzgor. Kakor Jak-1 je v sredini propelerja imelo 20 mm top ŠVAK in dve 7,62 mm strojnici ŠKAS v nosu. V vsakem krilu je imelo tudi topova ŠVAK. Prvi prototip je imel rebrasti krili za boljše vodenje in sposobnosti na kratkih stezah. Drugi prototip pa je imel zaradi enostavnejše proizvodnje leseni krili brez reber. Drugi prototip se je med preskusnimi poleti uničil in so ga odpisali. Čeprav so hoteli Jak-3 uvesti v proizvodnjo, so pozno jeseni 1941 zaradi pomanjkanja aluminija in pritiska nemške invazije opustili dela na prvem letalu.
Leta 1943 je biro Jakovljeva skonstruiral Jak-1M, ki je bila manjša in lažja izpeljanka Jak-1. Drugi prototip Jak-1M so skonstruirali kasneje tega leta. Razlikoval se je od prvega, saj je imel na sprednjem delu trupa namesto surovega lesa vezani les, radijsko anteno brez droga, reflektorsko merjenje za strojnico, izboljšan oklop in hlajenje motorja. Glavni preskusni pilot Stefanovski je bil nad novim letalom tako navdušen, da je predlagal popolno zamenjavo z letaloma Jak-1 in Jak-7. V nadaljnji proizvodnji naj bi ostal edino Jak-9 z motorjem Klimov VK-107. Novo letalo, označeno kot Jak-3, so začeli uporabljati leta 1944, kasneje kot Jak-9, čeprav je imelo nižjo številko oznake. Naredili so vsega skupaj 4848 letal.
Oznako Jak-3 so uporabljali tudi za druge predlagane projekte Jakovljeva, ki jih niso nikoli izdelali - težki dvomotorni lovec in za letalo Jak-7A.
Lažji in manjši od letala Jak-9, vendar opremljen z istim motorjem, je bil Jak-3 zelo okreten lovec. Prizanašal je slabostim pilota in je bil lahko vodljiv, tako da so ga imeli radi začetniki in izkušeni piloti. Prvi zračni boji so pokazali, da je do višine 5000 m prekašal vse lovce Luftwaffe. Lahko se je kosal z najuspešnejšim tedanjim nemškim lovcem Focke-Wulf Fw 190. Imel je boljši čas zavoja, ki je za polni krog znašal 18,6 s. Dve največji pomanjkljivosti letala sta bili njegov kratek dolet in lahko trganje zalepljene prevleke na vrhu kril pri velikih obremenitvah na poletu. Pnevmatski sistem za poganjanje pristajalnih koles, zakrilc in zavor, ki je bil v tem času podoben pri vseh lovcih Jakovljeva, je bil manj zanesljiv od hidravličnih ali električnih sistemov, vendar so ga zaradi precejšnjega prihranka na teži raje uporabljali. Prvih 197 letal Jak-3 je bilo oboroženo z enim 20 mm topom ŠVAK in eno 12,7 mm strojnico UBS. Nato so letalom dodali še drugi UBS, ki je z visokoeksplozivnim strelivom dosegel 2,72 kg na sekundo.
![]() |
eskadrilja Normandie-Niemen (авиационный полк Нормандия-Неман) (Escadron de chasse 2/30 Normandie-Niemen) |
![]() |
Vojno letalstvo in protizračna obramba SFRJ (RV i PVO SFRJ) |
![]() |
Vojno letalstvo Poljske ljudske vojske (Lotnictwo Wojska Polskiego) |
![]() |
Vojno letalstvo SZ (Военно-воздушные силы) |
Starejša letala | |
---|---|
Bojna letala | |
Bombniki | |
Transporna letala | |
Izvidniška letala |
|
Helikopterji | |
Šolska letala | |
Eksperimentalna letala | |