Kechnec | |
obec | |
Štát | ![]() |
---|---|
Kraj | Košický kraj |
Okres | Košice-okolie |
Región | Abov |
Nadmorská výška | 171 m n. m. |
Súradnice | 48°32′57″S 21°15′52″V / 48,549167°S 21,264444°V |
Rozloha | 10,21 km² (1 021 ha) [1] |
Obyvateľstvo | 1 140 (31. 12. 2023) [2] |
Hustota | 111,66 obyv./km² |
Prvá pís. zmienka | 1220 |
Starosta | Tomáš Konkoly[3] (ŠANCA) |
PSČ | 044 58 (pošta Seňa) |
ŠÚJ | 559687 |
EČV (do r. 2022) | KS |
Tel. predvoľba | +421-55 |
Poloha obce na Slovensku
| |
Interaktívna mapa obce
| |
Wikimedia Commons: Kechnec | |
Webová stránka: kechnec.sk | |
Mapový portál GKÚ: katastrálna mapa | |
Freemap Slovakia: mapa | |
OpenStreetMap: mapa | |
Portály, ktorých súčasťou je táto stránka: | |
Demonym: Kechnečan[4]
|
Kechnec (maď. Kenyhec, nem. Oberdeutschdorf, Kechnetz) je obec na Slovensku v Košickom kraji v okrese Košice-okolie.
Obec sa nachádza v južnej časti okresu Košice-okolie, približne 20 kilometrov južne od Košíc, dva kilometre od maďarskej štátnej hranice na ceste I/68 Milhosť-Tornyosnémeti. So susednou Seňou, s ktorou tvorí spoločný intrvilán, bola v rokoch 1964 až 1990 spojená aj administratívne - do roku 1986 ako Hraničná pri Hornáde, v rokoch 1986 až 1990 ako Seňa.
Archeologické nálezy z okolia Kechneca potvrdzujú, že prvé osídlenie tohto územia bolo už v paleolite. Prvá písomná zmienka o obci je však mladšia - z roku 1220, keď sa obec spomína pod názvom Felnemet, teda Vyšné Nemce. Na majetkoch panovníka pri dolnom toku Hornádu, ku ktorému patrilo aj územie Kechneca sa na prelome 12. a 13. storočia usadili nemeckí kolonisti. Odtiaľ pravdepodobne pochádza aj prvý historicky doložený názov obce Felnemet. Susedné obce, ktoré dnes ležia v Maďarsku majú podobné názvy - Tornyosnémeti a Hidasnémeti.
V roku 1338 kráľ Žigmund Luxemburský daroval Kechnec za vernosť a vojenské zásluhy županovi Petrovi z neďalekého Perína. V darovacej listine sa obec spomína pod názvom Felnemethy alio domine Kemnech. V nasledujúcich storočiach sa názov obce menil len čiastočne - v roku 1560 Kenyhecz Nempty a až v 17. storočí sa ustálil na Kenyhecz, ktorý sa používal až do roku 1920[5]. V uhorskom geografickom lexikóne z roku 1851 sa obec spomína ako maďarsko-slovenská s 579 obyvateľmi[6]. Štatistika z roku 1910 vykazovala v Kechneci 473 obyvateľov, z toho bolo 425 Maďarov, 39 Slovákov, 8 Nemcov a 1 Róm[7].
V roku 1918 de facto a v roku 1920 i de iure obec pripadla Česko-Slovensku a jej názov Kenyhecz bol poslovenčený do formy Keňhec. V období rokov 1938 až 1945 bol Kechcnec súčasťou horthyovského Maďarska, no po druhej svetovej vojne opätovne pripadol ČSR. V roku 1945 sa názov obce upravil na Kehnec a v roku 1948 do dnešnej podoby.
V období rokov 1964 až 1986 bol Kechnec súčasťou umelo vytvorenej obce Hraničná pri Hornáde, v ktorej boli zoskupené tri obce - okrem Kechneca ešte Milhosť a Seňa. V roku 1986 sa obec osamostatnením Milhosti rozpadla a Seňa s Kechnecom tvorili obec Seňa. V roku 1990 sa obec Kechnec osamostatnila, čím sa administratívne hranice obcí v okolí dostali do stavu spred roka 1964.
Podľa sčítania obyvateľov z roku 2021 žilo v obci 1137 obyvateľov, z toho bolo 980 (86,2%) slovenskej, 117 (10,3%) maďarskej a 6 (0,5%) rómskej národnosti.
Podľa sčítania obyvateľov z roku 2001 žilo v Kechneci 876 obyvateľov, z toho bolo 731 (83,5%) slovenskej, 133 (15%) maďarskej a 1 rómskej národnosti.
V katastrálnom území Kechneca sa nachádza nový a prosperujúci priemyselný park.