Foidy (iné názvy feldšpatoidy, zástupcovia živcov) sú skupina silikátových minerálov zo skupiny tektosilikátov. Vznikajú kryštalizáciou z taveniny namiesto živcov pri nedostatku SiO2.[1] V horninách sa zvyčajne nevyskytujú spoločne s kremeňom. Oproti živcom majú nižší obsah SiO2, vyšší obsah alkálií ako Na, K a Li[2]. Medzi hlavných predstaviteľov foidov patria leucit a nefelín. Komplexené foidy zo skupiny sodalitu predstavujú hlavne sodalit, nosean, haüyn. Menej časté sú petalit, kankrinit a kalsilit. Vyskytujú sa iba v niektorých typoch alkalických vyvretých hornín, ako sú nefelinické syenity, fonolit, tefrit alebo niektoré lamprofýry.
Z tavenín nenasýtených na SiO2 kryštalizuje hlavne nefelín, sodalit a kalsilit. Pri zvýšenom PH2O sa objavuje analcím, ktorý je bežným minerálom post-magmatickej hydrotermálnej aktivity. Leucit však môže kryštalizovať aj z SiO2 nenasýtenej aj nasýtenej taveniny.[3]