Babinec | |
obec | |
Obecná zvonica
| |
Štát | ![]() |
---|---|
Kraj | Banskobystrický kraj |
Okres | Rimavská Sobota |
Región | Malohont |
Nadmorská výška | 423 m n. m. |
Súradnice | 48°30′42″S 20°00′18″V / 48,511667°S 20,005000°V |
Rozloha | 4,91 km² (491 ha) [1] |
Obyvateľstvo | 64 (31. 12. 2023) [2] |
Hustota | 13,03 obyv./km² |
Prvá pís. zmienka | 1407 |
Starosta | Jaroslav Benda[3] (SMER-SD) |
PSČ | 980 26 (pošta Lukovištia) |
ŠÚJ | 514489 |
EČV (do r. 2022) | RS |
Tel. predvoľba | +421-47 |
Adresa obecného úradu |
Obecný úrad Babinec 980 26 Lukovištia |
E-mailová adresa | ocu@babinec.info |
Telefón | 56 90 318 |
Poloha obce na Slovensku
| |
Interaktívna mapa obce
| |
Wikimedia Commons: Babinec (Rimavská Sobota District) | |
Webová stránka: babinec.info | |
Mapový portál GKÚ: katastrálna mapa | |
Freemap Slovakia: mapa | |
OpenStreetMap: mapa | |
Portály, ktorých súčasťou je táto stránka: | |
Babinec (Babaluska, Babarét) je obec na Slovensku v Banskobystrickom kraji, nachádzajúca sa v okrese Rimavská Sobota.
Obec sa nachádza v severovýchode Slovenského rudohoria na plošine medzi Rimavskou kotlinou a potokom Pápča, v nadmorskej výške 419 metrov a má rozlohu 491 hektárov. K častiam obce patrí aj Babinský mlyn a osada Klinovo. Krajina okolo Babinca nie je silne zalesnená, hlavne v severnej časti je oblasť s prevládajúcim zmiešaným dubovo-bukovým lesom.
Prvé osídlenie oblasti okolia obce Babinec pochádza z neskorej doby bronzovej. Náleziská z jednej z kultúr tohoto obdobia sa nachádzajú pri susednej obci Kyjatice. Súčasné osídlenie obce Babinec vznikalo v priebehu 13. storočia. Prvá historická zmienka o súčasnej obci pochádza z roku 1407 (1407 Babalawka, 1413 Babaluchka, 1427 Babafalva). Obec v 17. storočí patrila do vlastníctva šľachtických rodov Derenčéniovcov a Séčiovcov, od 17. storočia k muránskemu panstvu. V roku 1427 bolo v obci 13 osídlencov, z ktorých po tureckom pustošení v roku 1598 zostalo iba päť domov. V roku 1828 mala obec Babinec 270 obyvateľov v 35 domoch.
Obyvatelia obce sa zaoberali poľnohospodárstvom, neskôr pestovaním ovocia (hlavne jablká, slivky a hrušky). V zimnom období sa obyvatelia obce zaoberali košíkarstvom, vyrábali drevené náradie pre poľnohospodárstvo a domácnosť, jednoduché tkáčske náradie, drevené (dubových) vyrezávané skrine, súseky (bedne na uskladňovanie obilia), tkali látky a vyrábali koberce z trhaných textílií. V súčasnosti v obci dominuje poľnohospodárstvo a ovocinárstvo.