Βέροια | |
---|---|
![]() | |
Osnovni podaci | |
Država | ![]() |
Periferija | Središnja Makedonija |
Prefektura | Imatija |
Stanovništvo | 47411 (2001) |
Površina | 359.146 km² |
Visina | 128 m |
Koordinate | 40°31′N 22°12′E / 40.517°N 22.200°E |
Poštanski broj | 591 00 |
Pozivni broj | 23310 |
Registarska oznaka | ΗΜ |
Gradonačelnik | Charoula Ousoultzoglou-Georgiadi |
Službena stranica | www.veria.gr |
Karta | |
Verija (grčki: Βέροια ili Βέρροια, ali i Φέροια na starogrčkom jeziku) ili Ber (makedonski: Бер, bugarski: Бер, turski: Karaferye) je grad na podnožju planine Verimion (Karakamen) u Grčkoj.
Današnja Verija je trgovačko središte Egejske Makedonije, administrativno sjedište Prefekture Imatija i sjedište episkopije Grčke pravoslavne crkve.
Grad Verija prvi put se spominje u spisima historičara Tukidida oko 432. pne.[1] no vjerojatno je grad postojao već oko 1000. pne. Najstarije ljudsko stanište Nea Nikomedia otkriveno je na 9 km u pravcu sjeveroistoka ( postojalo je već oko 6 250. god. pn.e. ) Grad je dobio ime po svojem mitskom osnivaču koji je bio Beres ili Feres (ili Veron), ili po kćeri kralja Verije za kog se misli da je bio sin Makedona. Najtočnije zvuči tvrdnja da je Verija dobila ime po staroj tračkoj riječi Bria, koja je značila grad.[2] Ali isto tako postoji i mogućnost da je grad dobio ime po slavenskog glagol]]a brati, od kojeg je kraćenjem došlo do Ber.[2] Prvi stanovnici Verije bili su Tračani, ili Brige koji su se kasnije stopili sa antičkim makedoncima. Makedonci su od Verije napravili svoj drugi najveći grad (odmah iza prijestolnice Pele).
Rimski car Dioklecijan proglasio je Veriju jednom od dvije prijestolnice rimske provincije Makedonije. Za vrijeme Rima, Verija je postala jedna od prvih ranokršćanskih vjerskih zajednica. Izvan grada nalazilo se židovsko naselje gdje su apostoli Pavle i Sila propovjedali prvim kršćanima između 54 - 55 godine n.e.[3] nakon odlaska iz Soluna.
Prvi episkop Beroreje (tako se zvao grad za rimskih vremena) bio je Onisim, vrlo vjerojatno je da je to bio poznati apostol sv. Onisim (rob Filimona).
Pod Bizantom grad je nastavio rasti i cvjetati sve dok ga nisu orobili Bugari u 9. vijeku. Za vrijeme križarskih ratova grad su osvojili Normani (1185) te potom Franci (1204). Sredinom 13. vijeka gradom su vladali srpski despoti. 1361 godine grad je pao pod vlast otomanskog carstva pod kojim je ostao sve do 1912 godine, kad je ušao u sastav Kraljevine Grčke.
Grad Verija nalazi se na obroncima planine Verimion u dolini Ematija. Blizu grada na planini Verimion, nalazi se mjesto Seli vrlo poznato skijalište u Grčkoj, a na par kilometara južno od Verije nalaze se velika umjetna akomulaciona jezera; Sfikia i Polifitos na rijeci Aliakmon (Bistrica).
Solun se nalazi 65 km sjeveroistočno od grada, Nausa je udaljena 16 km u pravcu sjeverozapada, grad Kozani udaljen je 42 km u pravcu zapada, a grad Katerini 38 km sjeveroistočno od Verije.
Arheološko nalazište Vergina, grad sa kraljevskom grobnicom Filipa II makedonskog, nalazi se na 11 km jugoistočno od grada.
Godina | Stanovnika | Promjene | Stanovništvo općine | Promjene |
---|---|---|---|---|
1981 | 37,966 | - | - | - |
1991 | 37,858 | -108/0.29% | 42,910 | - |
2001 | - | - | 42,794 | -116/-0.27% |
Verija ima tipičnu kontinentalnu klimu, poput svih grčkih gradova u planinskoj unutrašnjosti, sa kišnim i hladnim zimama i vrlo toplim i sušnim ljetima. U ljetu 2007. godine izmjerena je najviša temperatura u Veriji od 44 [°C].
mjesec | Jan | Feb | Mar | Apr | Maj | Jun | Jul | Aug | Sep | Okt | Nov | Dec |
Najviše temperature [°C] | 7 | 9 | 10 | 16 | 19 | 29 | 29 | 24 | 19 | 16 | 12 | 5 |
Najniže temperature [°C] | 3 | 6 | 8 | 11 | 16 | 19 | 17 | 14 | 12 | 10 | 8 | 4 |
Rekordne temperature [°C] | 20 | 22 | 25 | 31 | 36 | 44 | 42 | 39 | 36 | 32 | 27 | 26 |