Han skrev flere bøker om Bergens og regionens kulturliv og næringsliv. Han skrev to biografier om sin venn, komponist Geirr Tveitt.[4][5] I den siste fra 2008 er han arg på religionshistoriker Terje Emberland, som i sin doktoravhandling feilaktig skrev at Tveitt jobbet for NRK under den andre verdenskrig.[6]
I 1977 var han leder av Bergen Presseforening. På hjemplassen arrangerte han Hardingtonar 1991-2006.
Reidar Storaas (1965). Handelsstad i 100 år, T. T. Storaas markerer eit sekelskifte, Firmasoge og lokalhistorikk. Norheimsund. [16 sider, tegninger av Audun Storaas]
Reidar Storaas (1966). Kraft til bygdene, soga om Herlandsfossen 1916-66. Herlandsfoss kraftverk. [56 sider]
Reidar Storaas (1968). Femti års kjøpmannsskap i Bergen. Johan Aksdal 1918-1968. Aksdal. [23 sider]
Reidar Storaas (udatert). Simon J. Fonneland og myntane hans. Norheimsund. [11 sider]
Reidar Storaas (1975). Kultur er allemanns eige, kulturplan for Hordaland 1975. Kulturutvalet, Hordaland. [87 sider]
Reidar Storaas (198?). Lars Utne og samlingane hans. Utne.Sjekk datoverdier i |dato= (hjelp) [16 sider]
Reidar Storaas (1982). Bryggen i Bergen, et aktivum, 20 år med Foreningen Bryggens venner og Stiftelsen Bryggen. Bergen: Foreningene. [10 sider]
Reidar Storaas (1987). Fest og spill i 35 år. Eide forlag, Bergen. [110 sider]
Reidar Storaas, red. (1988). Kunst i tiden, ved Bergens Kunstforenings 150 års jubileum. Foreningen. [183 sider]
Reidar Storaas (1988). Den høye G, langt ut over Bergens grenser, Grieghallen 1978-1988. Grieghallen. [33 sider]
Reidar Storaas (1993). Edvard Grieg i Hardanger. Ullensvang herad, oppvekst- og kulturkontoret i Kinsarvik. [30 sider]
Reidar Storaas (1994). Poesi i stein og bronse, bilethoggaren Ingebrigt Vik. Nord4, Bergen. ISBN82-7326-029-1. [120 sider, illustrert av Øyvind Klakegg og bokdesign av Svein Nord]