Piggfinnefisker | |||
---|---|---|---|
![]() Skjelettet til en havabbor (Moronidae)
| |||
Nomenklatur | |||
Perciformes Bleeker, 1859 | |||
Populærnavn | |||
piggfinnefisker | |||
Klassifikasjon | |||
Rike | Dyreriket | ||
Rekke | Ryggstrengdyr | ||
Klasse | Beinfisker | ||
Underklasse | Strålefinnede fisker | ||
Gruppe | Percomorpha | ||
Økologi | |||
Antall arter: | over 9000 | ||
Habitat: | stort sett grunt saltvann, men også brakk- og ferskvann | ||
Utbredelse: | hele verden | ||
Inndelt i | |||
|
Piggfinnefisker (Perciformes; fra gresk: perke = «abbor» og latin, forma = «form») er den største orden av fisk, med over 1/3 av artene. Den består av 20 underordener.
De fleste familier i mange av underordnene er ikke definerbare når det gjelder felles egenskaper, så det kan hende piggfinnefisk ikke er monofyletiske. Gruppen tilhører piggfinnede fisker, og navnelikheten gjør at de lett forveksles med denne.
De fleste piggfinnefisker lever i grunt saltvann, mens rundt 2000 arter (for eksempel ciklider) normalt bare finnes i ferskvann, og rundt 2200 arter finnes i ferskvann i minst en del av livssyklusen.
Vanlige piggfinnefisk i Norge er bl.a. makrell, berggylt, leppefisker, abbor, gjørs og hork.
Disse fiskene mangler fettfinne. Bukfinnene, med én pigg og fem myke stråler, sitter langt fremme. Brystfinnene sitter på sidene.