Krill | |||
---|---|---|---|
![]() Antarktisk krill, Euphausia superba
| |||
Nomenklatur | |||
Euphausiacea Dana, 1852 | |||
Populærnavn | |||
krill[1] (lyskreps) | |||
Hører til | |||
storkrepser, krepsdyr, leddyr | |||
Økologi | |||
Antall arter: | 86 | ||
Habitat: | hav | ||
Utbredelse: | hele verden | ||
Inndelt i | |||
|
Krill (Euphausiacea) er en gruppe rekelignende virvelløse dyr, og er en viktig art zooplankton.
I henholdsvis Nord-Atlanteren og Stillehavet er Meganyctiphanes norvegica og Euphausia pacifica viktige krillarter.[1] Antarktisk krill er en nøkkelart i det antarktiske økosystem i Sørishavet.
Krill er en viktig matressurs for bardehvaler, djevelrokker, hvalhaier, seler og noen få sjøfugl-arter som eter nesten utelukkende krill.
Krill finnes i alle hav i verden. De er en viktig art nær bunnen av næringskjeden, fordi de eter plante- og dyreplankton, og omdanner dette til en form som passer for mange større dyr, og utgjør sådan en betydelig mengde biomasse til disposisjon for predatorer. De fleste artene holder seg på dypt vann om dagen, og stiger opp nærmere overflaten om natten.
Kommersiell krill-fiske er utbredt i områdene rundt Japan og i Sørishavet. Mesteparten brukes i landbruk og akvariefôr, som åte innen sportsfiske, eller i farmasiindustrien. I Japan og Russland brukes krill også som menneskemat, og er kjent som okiami (オキアミ) i Japan.
Antarktisk krill og ressursenen i Sørishavet forvaltes og reguleres av "Convention for the Conservation of Antarctic Marine Living Resources" (CCAMLR). For å forhindre overfiske og dermed at næringsgrunnlaget for arter som pingvin og sel blir redusert, benyttes føre var prinsippet i forvaltningen av denne viktige ressursen. Biomassen av Antarktisk krill i Sørishavet er estimert til 379 millioner tonn,[2] noe som gjør den til en av artene med størst total biomasse.
Taksonomien til storkrepser er komplisert og flere av gruppen er utdødd. Det er generelt omstridt å fin-inndele organismer taksonomisk. En vanlig oppdelning anerkjenner storkrepser som en av seks ulike klasser av krepsdyr, og storkrepser er den mest artsrike gruppen. En moderne oppdatering av systematikken gis av Martin og Davis[3], som følgende oversikt følger ned til nivået orden, mens lavere nivåer i enkelte tilfeller følger Catalogue of Life[4], men stort sett WoRMS-databasen.[5]. Utdødde grupper er markert med †.