Kirkebranner i Norge har forekommet siden middelalderen. Trekirker har vært særlig utsatt, og branner har bidratt til at bare 28 av trolig over 1000 (kanskje 2000) stavkirker er bevart. Kirkebranner har vært forårsaket av lynnedslag, uforsiktighet med ild, ildspåsettelser, brenning under krig eller spredning fra andre bygninger i forbindelse med bybranner – siden ca. 1900 også feil ved elektriske anlegg. I årene 1992–1996 (i mindre grad også senere) ble en rekke kirker påtent av ungdom som iallfall i noen tilfeller var tilknyttet ekstreme miljøer. Et av disse var frontet av Varg Vikernes, som senere ble dømt for drap og for å ha stiftet tre kirkebranner. En del kirker i Norge har nå automatiske brannslukkingsanlegg og overvåkingssystemer. Men ennå i 2011 uttalte brannsjef Guttorm Liebe i Skien bekymring fordi bare 5 av 76 kirker i Telemark hadde sprinkleranlegg.[1] I 2009 manglet sprinkleranlegg i to av tre norske kirker.[2]
Noen steder har vaktstyrker – dels frivillige, dels vaktselskaper – patruljert rundt kirkene.[3]
Statistikk
Antall branner oppført i listen
Periode
Totalskadet
Delvis skadet
1700-tallet
8
10
1800-tallet
12
6
1970-tallet
1980-tallet
1990-tallet
17
18
2000-tallet
1
4
2010-tallet
4
2
Note: Listen omfatter bare branner oppført i listen. "Delvis skadet" er bygninger som er omtalt som gjenreist eller reparert, f.eks. branner i Nidarosdomen, og fortsatt oppført med opprinnelig byggeår.
Kirker er særlig utsatt for brann
Av flere årsaker er kirker særlig utsatt for brann, en kirkebrann er ofte svært vanskelig å slukke[4] – og enkelte kirkebranner har vært blant de mest dødbringende:
Kirker er meget utsatt for lynnedslag fordi de rager i været og dessuten ligger høyt og fritt. Til tross for lynavledere forekommer fortsatt kirkebranner etter lynnedslag – f.eks. da Heli kirke i Spydeberg brant ned til grunnen i 1996.
Ved brann høyt oppe i en bygning var det vanskelig eller nærmest umulig å komme til med slukningsmateriell, særlig så lenge en ikke hadde andre slukkemidler enn bøtter med vann eller sand – og kirkene var de høyeste bygningene i gammel tid.
En kirke representerer en høy konsentrasjon av brennbart materiale; f.eks. var Grue kirke innsatt med anslagsvis 17 tonn tjære i løpet av hundreårene før brannen i 1822. Dermed kan varmeutviklingen bli meget sterk, og den voldsomme varmen bidrog til de mange omkomne. Ved Klarabrannen i Stockholm 1751 var varmen så intens at kirkeklokkene i Klara kyrka smeltet.
Iallfall i eldre tider fantes de største innendørs forsamlingene av folk i kirkene. Dette kunne føre til katastrofer hvis det brøt ut brann, særlig før en fikk påbud om at alle utgangsdører skulle slå utover. Grue kirke-brannen 1822 er således den mest dødbringende brann i Norge noensinne.
Innvendig var kirkene gjerne mørke, bl.a. fordi vinduene ofte var forholdsvis små, slik at behovet for belysning var stort. Før elektrisk belysning ble innført, brukte en derfor store mengder vokslys, oljelamper osv. Og om det brennbare inventaret og løsøret tok fyr, hjalp det ikke om kirken var bygget i stein.
Kirkebranner kan også være farlige for omgivelsene, selv om kirkene ofte ligger et stykke fra nærmeste bebyggelse: Det skyldes at en kirkebrann ofte blir omfattende og voldsom, og at en kirke gjerne rager i høyden. Derfor kan gnister og brennende materialer løftes høyt opp og kan blåse langt av gårde hvis vinden er sterk (og de fleste bybranner har forekommet ved sterk vind). Ved brannen i Chicago 1871 ble således materialer fra en brennende kirke blåst over Chicago-elven og satte fyr på noen staller på nordsiden. Ved Klarabrannen 1751 ble glødende kobberplater fra den brennende Klara kyrka på Norrmalm feid over Riddarfjärden (en arm av Mälaren) i stormen, minst 400 m av gårde – slik at brannen ble spredt over til Södermalm.
Kirkebranner i Norge
I denne oversikten brukes dagens navn på kommuner og fylker. Oversikten er ikke fullstendig.
Orrestadkirken, en middelalderstavkirke ved prestegården i Øyer i Oppland, ble truffet av lynet og brant. Dagens Øyer kirke ble oppført like i nærheten og innviet i 1725.
Mariakirken i Gran i Oppland truffet av lynet og brant. Den ble stående som ruin helt til 1860-tallet.
1815
21. juni: Halle kirke i Verdal ble truffet av lynet og brant ned til grunnen. Da var allerede Vinne kirke under oppføring. Denne ble vigslet den 29. juli 1817.[6]
Oktober: Hamarøy kirke i Nordland brant ned. Ny kirke innviet i 1974.
1970-tallet
1970
8. mai: Ramsund kapell (fra 1964) i Tjeldsund brant og ble gjenreist, gjeninnvielse 20. desember.
1975
4. januar: Nordfold kirke, Steigen, brant ned etter lynnedslag. Ny kirke innviet 1976.
1978
21. september: Salangen kirke ble påtent og brant ned til grunnen.[10] Ny kirke vigslet 1981.
1979
18. september: Vålerengen kirke i Oslo brant. Brannen ble antent av en glo som i forbindelse med taktekkingsarbeider ble liggende og ulme i tørt løv innunder takhellene.
Mai: Forsøk på brannstiftelse i kirketårnet i Storetveit kirke i Bergen. Varg Vikernes ble siden dømt for brannstiftelsen, og det ble reist sak mot to andre gutter.
6. juni: Fantoft stavkirke i Bergen brant ned. Den privateide kirken hadde ikke automatisk brannslukkingsanlegg. Brannen startet en heftig debatt i avisene om sikkerheten til de andre kirkene. Senere ble det reist sak mot Varg Vikernes og han ble dømt av fagdommerne, men frikjent av legdommerne, – fagdommerne godtok siden legdommernes påstand da Vikernes likevel ble pådømt lovens maksimumsstraff. Kopi av stavkirken vigslet 1997.
1. august: Revheim kirke i Stavanger ble delvis ødelagt i brann etter at to unge gutter brøt seg inn og tente opp bål på alteret. Guttene var 15 og 17 år gamle og den bakenforliggende inspirasjonen er satanisme. Senere ble en tredje gutt knyttet til saken.
23. august: Holmenkollen kapell i Oslo brant ned. Politiet konkluderte med at brannen ikke var ildspåsettelse, men en feil i det elektriske anlegget. Senere ble forklaringen trukket tilbake, og det ble reist tiltale mot to menn, Varg Vikernes og Bård Eithun, medlem i bandet Emperor. Nytt kapell (kopi) vigslet 1996.
1. september: Ormøy kirke i Oslo forsøkt påtent, noe skader. Det er reist sak mot en ungdom.
13. september: Skjold kirke i Vindafjord i Ryfylke brant ned. Politiet konkluderte med at brannen startet etter lynnedslag. Senere ble forklaringen trukket tilbake, og det ble reist sak mot Varg Vikernes for brannstiftelse sammen med en 19 år gammel mann fra Notodden som fikk en dom på 16 måneders fengsel. Ny kirke vigslet 1999.
September/oktober: Kapellet på Kolbotn kirkegård i Oppegård forsøkt påtent. Samme person som stiftet brann på Ormøya.
3. oktober: Hauketo-Prinsdal kirke ble påtent og totalt ødelagt. Samme person som stiftet brann på Ormøya. Ny kirke vigslet 1995.