Bekkelaget | |||
---|---|---|---|
![]() Holtet er sentrum på Bekkelagshøgda (øvre Bekkelaget) | |||
Basisdata | |||
Bydel | Bydel Nordstrand | ||
Kommune | Oslo | ||
Grenser til | Ekeberg, Nordstrand, Karlsrud og Lambertseter m.m. | ||
Innbyggere | ca. 10 800 | ||
Navnebakgrunn | Bachelauget: Fiskestedet ved bakken | ||
Beliggenhet | |||
![]() Bekkelaget 59°52′59″N 10°46′16″Ø | |||
Bekkelaget er et område i bydel Nordstrand i Oslo preget av villabebyggelse. Bekkelaget inklusive Bekkelagshøgda strekker seg fra Bunnefjorden i vest til Brattlikollen i øst, fra Kongshavn og Ekebergskråningen i nord til Kastellet i sør. På det egentlige Bekkelaget (nedre Bekkelaget) startet utbyggingen for fullt allerede på 1800-tallet. Bekkelagshøgda (øvre Bekkelaget) ble i hovedsak utbygd etter at Ekebergbanen ble lagt gjennom området i 1917.
Den nordlige halvdelen av Bekkelagets kystlinje preges av havnevirksomhet, og i august 2009 vedtok bystyret en reguleringsplan som sier at Sydhavna (som dette området kalles i Fjordbyplanen) blir Oslos permanente havn.
Organisasjonene Eikabergtinget og Bekkelagshøgda Lokalhistoriske Forening har lokalhistorisk kunnskap om Bekkelaget.
Mange underområder tilhører strøket som i dag kalles Bekkelaget:
Områder under Sydhavna | Øyer i Bunnefjorden for boliger og fritidsaktiviteter | Villabebyggelse på fastlandet |
---|---|---|
|
På disse øyene bor det 1614 personer pr 2009 |
|
Dermed har Bekkelaget Grønlia og Ekeberg i nord og nordøst, med Ekebergsletta som grense. Østgrensen mot Brattlikollen, Karlsrud og Lambertseter dannes av Tormods vei og Bernt Knudsens vei. I tillegg ligger Nordstrand i sør, og Bunnefjorden i vest.
Det opprinnelige Bekkelaget, i dag kalt Nedre Bekkelaget, sognet trolig til Nikolaikirken i Oslo i middelalderen. Navnet Bekkelaget betyr fiskestedet ved bekken eller bakken (her strides det om betydingen). Fiskerlaget ble kalt for Bachelauget. Det har vært to gårder som het Bekkelaget der:[4] Store Bekkelaget mot Paddehavet i syd,[1] og Lille Bekkelaget (Kneppe) nord for daværende Bekkelagskollen.[2] Ljabrochausséen (senere Mosseveien) ble anlagt gjennom området i 1850.[3] På slutten av 1800-tallet og et stykke ut på 1900-tallet kan man si at sentrum på Bekkelaget lå der Bekkelagsveien møter Mosseveien. Her lå blant annet Bekkelaget stasjon og postkontoret. Et jordras 7. oktober 1953 som krevde fem menneskeliv gjorde at jernbanelinjen raste ned og bidro til å forandre området. Etter at Bekkelagskollen ble sprengt vekk i 1960-årene for å lage havn og renseanlegg kan man si at sentrum på Nedre Bekkelaget ble forskjøvet et stykke sørover til der Nedre Bekkelaget skole ligger. I dag regner mange området omkring Holtet for sentrum på Bekkelaget, også kalt Øvre Bekkelaget. I eldre tider inngikk delvis dette "øvre" Bekkelaget i det området som ble kalt Eikaberget. Dette var navnet på et større område med åsen og platået. Det ble også drevet gårdsdrift i dette området. Eksempler på disse gårdene er Ekeberg gård (ligger inne på området til Ekeberg Camping) og Jomfrubråten gård. I 2005 ble det avdekket hustufter på tunet på Ekeberg gård, noe som indikerer at det har vært bosetting i området langt tilbake i tid og at det har vært en viktig bosetting.
Allikevel var det ikke veldig stor befolkning her før utbyggingen av villastrøkene skjøt fart. Jernbaneutbyggingen langs åsen sørover gav god ankomst til byen og det ble populært – for den som hadde råd til det – å bygge villaer eller sommerhus på Bekkelaget. Denne utviklingen skjedde på midten av 1800-tallet.
Kongsveien ble anlagt hit opp fra byen omkring 1890. Noen år senere, i 1907, ble det opprettet politistasjon i en tidligere smie på eiendommen til urmaker Johan Lie. Stasjonen fikk etterhvert adressen Kongsveien 51, og var operativ til 1963.[4]
Ekebergbanen ble ferdigstilt i 1917 (i dag betjent av linje 19 Ljabru og 18 Holtet) for å tilrettelegge for mer boligbebyggelse. Siden har området bare blitt mer og mer populært, ikke minst på grunn av den nære beliggenheten til Oslo sentrum og nærhet til store rekreasjonsoråder som Ekebergsletta, Brannfjell og Byskogen (nedsiden av Kongsveien).
Med øket befolkning ble det nødvendig med flere bestemte stedsnavn. Området var del av Østre Aker i Aker kommune. Område Bekkelaget tilhørte Søndre Aker og kirken tilhørte Bekkelaget Nordstrand sogn.
I senere tid har Bekkelagsnavnet blitt mer utydelig da bydelene Ekeberg og Bekkelaget ble slått sammen, og senere i dagens Bydel Nordstrand. Mangel på korrekt veiskilting ved avkjøring på E6 (ved Brattlikollen), Mosseveien og Gamlebyen (starten på Kongsveien) er også med på å viske ut gamle stedsnavn.
Før Oslo kommune sprengte ned og lagde halvøy av Sjursøya på 1920- og -30-tallet og senere fjernet Bekkelagskollen, så var strekningen fra Gamlebyen og utover til Bekkelaget og øyene et yndet utfartsområde. Det var dessuten revyteater og restaurant ved Kongshavn. Det gikk båtruter fra sentrum. Særlig kjent er båten Ceres .[5] ved Ormsundbrua vitner fremdeles om den. Det gikk også fergetrafikk om sommeren ut til Malmøykalven.
Av særlig geologisk og naturhistorisk interesse er øya Malmøya. Det finnes også en jettegryte.[6] Det gamle trehusmiljøet på Bekkelaget og øyene er ellers spesielt. Man finner både minner fra et opprinnelig fiskermiljø, og flere sommerhus eller villaer med tilhørende badehus i sveitserstil fra slutten av 1800-tallet. Ormøy kirke er fra samme periode.
Bekkelaget har fostret en påfallende andel mennesker som senere har preget det norske hiphop-miljøet. Både Klovner I Kamp og Apollo har medlemmer som har vokst opp i området, og som har gått på Brannfjell skole – ungdomsskole for Ekeberg og Bekkelaget. På Brannfjell skole gikk også sentrale medlemmer i hiphop-gruppa Gatas Parlament. De er imidlertid ikke vokst opp på Bekkelaget, men i Ekebergskrenten.