Agathiphaga | |||
---|---|---|---|
Nomenklatur | |||
Agathiphaga Dumbleton, 1952 | |||
Klassifikasjon | |||
Rike | Dyreriket | ||
Rekke | Leddyr | ||
Klasse | Insekter | ||
Orden | Sommerfugler | ||
Familie | Agathiphagidae | ||
Økologi | |||
Antall arter: | 2 | ||
Habitat: | terrestrisk, på frø av kaurifuru (Agathis) | ||
Utbredelse: | Australia, øyer i Stillehavet | ||
Inndelt i | |||
|
Agathiphaga er en slekt av sommerfugler som omfatter de antatt mest primitive medlemmene i ordenen bortsett fra kjevesommerfugler (Zeugloptera). Det er bare kjent to arter, fra Queensland, Australia og noen øyer i Stillehavet. De mangler sugesnabel, men har derimot funksjonelle mandibler (overkjever). Av utseende ligner de på vårfluer (Trichoptera). Larvene lever på frø av kaurifuru (Agathis spp. i kransgranfamilien (Araucariaceae)).
Middelsstore (vingespenn opptil 25 mm) møll med smale vinger, brunt marmorerte vinger, kamuflasjefargede. Hodet er ganske stort med store, utstående fasettøyne. De mangler sugesnabel, men har store, asymmetriske mandibler (overkjever). Antennene er trådformede. Vingene holdes taklagt over bakkroppen, som hos vårfluer. Beina har en spore på frambeina, fire på mellom- og bakbeina. De utvokste larvene er maggotlignende, uten synlige bein.
Larvene lever inne i frø av kaurifuru (slekten Agathis), der de gnager ganger. Det er ganske sjelden at man finner de voksne sommerfuglene, men det er vanlig at man finner larver i 10 % og enkelte ganger opptil 50 % av kaurifuru-frøene. Et uvanlig trekk er at larvene kan overleve i dvaletilstand i minst tolv år – dette kan muligens være en tilpasning til spredning med frø som flyter i sjøen. Også puppestadiet kan ligge i dvale i flere år. De voksne møllene flyr om natten. Agathiphaga queenslandensis lever bare i regnskoger i Queensland.