Santali | ||
Klassifisering | Austroasiatisk Mundaspråk Nordmunda ' | |
Talarar | Santalar | |
Bruk | ||
Santalitalande i alt | 6 200 000[1] | |
Språkkodar | ||
ISO 639-3 | sat | |
Glottolog | sant1410
|
Santali er eit mundaspråk som blir tala av rundt 6,2 millonar menneske i aust i India og i Bangladesh; dels også i Bhutan og Nepal. Dei aller fleste av desse i delstatane Jharkhand, Assam, Bihar, Orissa, Tripura, og West Bengal i India.[2]
Språket kan skrivast med det latinske alfabetet, men det blir også skrive med hindi eller bengali-skrift, eller eit eige skriftsystem for santali, ol chiki.[3]
Av dei som har santali til morsmål, kan 10%–30% lese og skrive språket. Av dei som har lært seg santali som andrespråk, kan 25%–50% lese og skrive. Det blir undervist i santali i grunnskulen i India.[4]
Misjonspresten Lars Skrefsrud omsette dei fire evangelia til santali, og Paul Olaf Bodding førte dette arbeidet vidare - i 1906 var Det nye testamentet omsett til santali, og i 1914 var heile Bibelen omsett til santali. Bodding omsette også salmar og andaktstekster for barn.[5] Utanom den religiøse litteraturen, skreiv Skrefsrud og Bodding ned mange tekstar med folkedikting.[6]
Som eit døme på oppbygginga av språket, gir vi her nokre glimt av grammatikken i sanatali.
Santali har 21 konsontantar i tillegg til 10 lukkelydar som blir brukt i visse lånord.
Bilabial | Alveolar | Retroflex | Palatal | Velar | Glottal | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Lukkelydar | ustemd | p (ph) | t (th) | ʈ (ʈh) | c (ch) | k | |
stemd | b (bh) | d (dh) | ɖ (ɖh) | ɟ (ɟh) <j jh> |
g (gh) | ||
Frikativar | s | h | |||||
Nasalar | m | n | ɲ | ŋ | |||
Vibrantar | r | ||||||
Flappar | ɽ | ||||||
Lateralar | l | ||||||
Halvvokalar | w | j <y> |
I heimlege or er motsetninga mellom stemde og ustemde lukkelydar nøytralisert i endinga av ord.
Santali har 8 ikkje-nasale og 6 nasale vokalar.
Fremre | Midtre | Bakre | |
---|---|---|---|
Høg | i ĩ | u ũ | |
Mellomhøg | e | ə ə̃ | o |
Mellomlåg | ɛ ɛ̃ | ɔ ɔ̃ | |
Låg | a ã |
Santali har mange diftongar.
Santali er som andre mundaspråk, eit agglutinerande språk som brukar suffiksar.
Det er tre numerus (tal): singularis, dualis og pluralis.
Singularis | seta | 'hund' |
---|---|---|
Dualis | seta-kin | 'to hundar' |
Plural | seta-ko | 'hundar' |
Kasusendinga kjem etter numerus-endinga.
Kasus | Markør | Funksjon |
---|---|---|
Nominativ | -Ø | Subjekt og objekt |
Genitiv | -rɛn (levande) -ak', -rɛak' (ikkje-levande) |
Possessor |
Komitativ | -ʈhɛn/-ʈhɛc' | goal, place |
Instrumental lokativ | -tɛ | Instrument, årsak |
Sosiativ | -são | Tilknyting |
Allativ | -sɛn/-sɛc' | Retning |
Ablativ | -khɔn/-khɔc' | Opphav |
Lokativ | -rɛ | Plassering |
Dei personlege pronomena i Santali skil mellom inkluderande og ekskluderande førsteperson og anafor og demonstrerande tredjeperson.
Singularis | Dualis | Pluralis | ||
---|---|---|---|---|
1. person | Ekskluderande | iɲ | ɘliɲ | alɛ |
Inkluderande | alaŋ | abo | ||
2. person | am | aben | apɛ | |
3. person | Anafor | ac' | ɘkin | ako |
Demonstrativ | uni | unkin | onko |
Pronomena skil mellom levande ('kven?') , ikkje-levande ('kva?') og referens ('kva for?').
Levande | Ikkje-levande | |
---|---|---|
Referens | ɔkɔe | oka |
Ikkje-referens | cele | cet' |
Dei ubestemte pronomena er:
Levande | Ikkje-levande | |
---|---|---|
'nokon' | jãheã | jãhã |
'somme' | adɔm | adɔmak |
'ein annan' | ɛʈak'ic' | ɛʈak'ak' |
Dei viktigaste tala er desse:
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 20 | 100 |
mit' | bar | pɛ | pon | mɔ̃ɽɛ̃ | turui | eae | irəl | arɛ | gɛl | isi | sae |
Singularis | Dualis | Pluralis | ||
---|---|---|---|---|
1. person | Ekskluderande | -ɲ(iɲ) | -liɲ | -lɛ |
Inkluderande | -laŋ | -bon | ||
2. person | -m | -ben | -pɛ | |
3. person | -e | -kin | -ko |
Transitive verb kan bøyast ut frå situasjonen til objektet.
Singularis | Dualis | Pluralis | ||
---|---|---|---|---|
1. person | Ekskluderande | -iɲ- | -liɲ- | -lɛ- |
Inkluderande | -laŋ- | -bon- | ||
2. person | -me- | -ben- | -pɛ- | |
3. person | -e- | -kin- | -ko- |
Santali er eit SOV-språk.