Sumu apgabals | |||
Сумська область | |||
— apgabals — | |||
![]() |
|||
|
|||
![]() |
|||
Valsts | ![]() | ||
---|---|---|---|
Centrs | Sumi | ||
Administratīvais iedalījums | 5 rajoni
|
||
Platība | |||
- Kopā | 23 834 km² | ||
Iedzīvotāji (2014) | |||
- Kopā | 1 133 000 | ||
- Blīvums | 47,5/km² | ||
- Etniskais sastāvs | ukraiņi (88,84%) krievi (9,38%) |
||
Mājaslapa: sm | |||
![]() |
Sumu apgabals (ukraiņu: Сумська область) ir viens no Ukrainas apgabaliem tās ziemeļos. Robežojas ar Čerņihivas apgabalu rietumos, Poltavas apgabalu dienvidos, Harkivas apgabalu dienvidaustrumos, kā arī Krievijas Kurskas, Belgorodas apgabaliem austrumos un Brjanskas apgabalu ziemeļaustrumos. Apgabala centrs ir Sumi.
Tagadējā Sumu apgabala teritorijā no 1024. gada valdīja Novgorodas-Severskas kņazi (ziemeļdaļā) un Perejaslavļas kņazi (dienviddaļā), kurus iecēla Kijivas lielkņazi. Pēc nokļūšanas Zelta Ordas atkarībā šī teritorija bija pakļauta Brjanskas kņaziem. Lietuvas valdnieks Aļģirds ap 1355. gadu sadalīja bijušo Čerņihivas-Severskas zemi trīs dalienās. Čerņihivā un Trubačevskā valdīja viņa dēls Dmitrijs (Dmitrijus Algirdaitis, 1356.–1379. gadā un 1388–1399. gadā), pēc 1401. gada Vītauts Dižais to pilnīgi iekļāva Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā. No 1569. gada tā bija Polijas-Lietuvas kopvalsts sastāvā.
Pēc Bohdana Hmeļnicka vadītās sacelšanās apgabals bija Ukrainas hetmaņa pakļautībā (1649−1657), 1667. gadā Dņepras kreisā krasta daļa iekļauta Krievijas caristē. 1708. gadā to iekļāva Kijivas guberņā, 1727. gadā Belgorodas guberņā, 1765. gadā Slobodas Ukrainas guberņā ar centru Harkivā.
No 1918. gada apgabala teritorija atradās Ukrainas Tautas Republikas, no 1920. gada Ukrainas PSR un KPFSR sastāvā. 1925. gadā Putivļas apriņķi pievienoja Ukrainas PSR. 1939. gadā izveidoja Sumu apgabalu, kurā iekļāva 17 Čerņihivas apgabala rajonus, 12 Harkivas apgabala rajonus un 2 Poltavas apgabala rajonus.
No 1991. gada Ukrainas Republikas sastāvā.
Kopš 2020. gada 17. jūlija apgabalā iepriekšējo 18 rajonu un 7 apgabala pakļautības pilsētu vietā ir izveidoti pieci rajoni: Konotopas rajons, Ohtirkas rajons, Romnu rajons, Sumu rajons un Šostkas rajons; bijušās apgabala nozīmes pilsētas iekļautas rajonu sastāvā.
|
|