![]() |
Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į šaltinius. Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |
![]() Iš Voyager 2 1989 m. daryta nuotrauka | |
Atradimas | |
---|---|
Atradėjas | William Lassell |
Atrastas | 1846 m. spalio 10 d. |
Orbitos charakteristikos | |
Didžioji pusašė | 354 800 km |
Ekscentricitetas | 0,0000 |
Apskriejimo periodas | −5,877 d. (priešingas sukimasis) |
Vidutinis greitis orbitoje | 2,138 km/s |
Posvyris | 157,340° (į Neptūno ekvatorių) 130.063° (į Neptūno orbitą) 130,267° (į ekliptiką) |
Planetos palydovas | Neptūno |
Fizinės charakteristikos | |
Vidutinis skersmuo | 2706,8±1,8 (0,2122 Žemės) |
Paviršiaus plotas | 23 018 000 km² |
Tūris | 10 384 000 000 km³ |
Masė | 2,147×1022 kg (0,00359 Žemės) |
Vidutinis tankis | 2,05 g/cm³ |
Laisvojo kritimo pagreitis | 0,782 m/s² |
Pabėgimo greitis | 1,455 km/s |
Sukimosi apie ašį periodas | 5 d, 21 h, 2 min, 28s |
Ašies posvyris | 0 |
Albedas | 0,76 |
Paviršiaus temperatūra | ~34,5 K |
Atmosferos charakteristikos | |
Atmosferos slėgis | 0,001 kPa |
Atmosferos sudėtis | Azotas (99,9 %) Metanas (0,1 %) |
Tritonas (gr. Τρίτων) arba Neptūnas I – didžiausias Neptūno palydovas. Atrado Viljamas Laselis 1846 m., praėjus vos kelioms savaitėms po Neptūno atradimo. Tritonas didesnis už Urano palydovus, be to, turi atmosferą, kurioje, kaip ir Titane (didžiausiame Saturno palydove), yra azoto (99,9 %). Aplink savo ašį apsisuka per 5 paras ir 21 val.
Orbita beveik apskrita, o Tritono skriejimo kryptis priešinga Neptūno sukimuisi. Tai vienintelis Saulės sistemoje didelis planetų palydovas, turintis tokią priešingą skriejimo savybę.
Įsivaizduojamam stebėtojui Tritone atrodytų, kad Neptūno paviršius labai greit kinta. Taip yra dėl priešingos planetai skriejimo krypties. Iš šio palydovo būtų nepatogu stebėti planetas. Tik Neptūnas būtų ryškesnis, bet planetai atsidūrus priešais Saulę, ilgus metus ji būtų visai nematoma. Žiūrint iš Tritono, Saturnas spindėtų silpniau, nei iš Žemės, nes atstumas tarp Neptūno ir Saturno kur kas didesnis negu tarp Saturno ir Žemės. Dar arčiau Saulės skriejančios planetos apskritai nebūtų matomos. Kita vertus, iš jo būtų patogu stebėti už Saulės sistemos ribų esančius objektus.
|