![]() |
Gvatemalos ir Lietuvos santykiai | ![]() |
Pagrindinės datos: | ||
• De jure pripažinimas iš Gvatemalos pusės: 1923 m. vasario 26 d. | ||
• Diplomatinių santykių užmezgimas: tarpukaris | ||
• Diplomatinių santykių atkūrimas: 1993 m. gruodžio 14 d. | ||
Prekybos apimtys (2018):[1] | ||
• Lietuva → Gvatemala: 919,8 tūkst. eur. | ||
• Gvatemala → Lietuva: 839,3 tūkst. eur. |
Gvatemalos ir Lietuvos santykiai – dvišaliai tarptautiniai santykiai tarp Gvatemalos ir Lietuvos.
Dvišaliai santykiai siekia Tarpukarį – Gvatemala 1923 m. vasario 26 d. pripažino Lietuvos nepriklausomybę, vėliau užmegzti diplomatiniai santykiai. Dar kartą diplomatiniai santykiai tarp valstybių atkurti 1993 m. gruodžio 14 d.
Abi šalys yra Jungtinių Tautų narės.
Lietuvoje 2022 m. pradžioje gyveno du Gvatemalos piliečiai,[2] 2018 m., garbės konsulės teigimu, – trys vienuolės ir vienas studentas Vytauto Didžiojo universitete.[3] Gvatemaloje nėra vietinės lietuvių bendruomenės, nors nuo XXI a. pradžios yra gyvenančių pavienių lietuvių.[4]
Gvatemala yra Lietuvai akreditavusi nepaprastąjį ir įgaliotąjį ambasadorių (reziduoja Švedijoje). Lietuva nėra akreditavusi savo ambasadoriaus Gvatemalai. Vilniuje veikia Gvatemalos Respublikos garbės konsulatas, Gvatemalos mieste – Lietuvos garbės konsulatas.
1923 m. vasario 26 d. Gvatemala pripažino Lietuvos nepriklausomybę de jure. Tarpukariu tarp valstybių buvo užmegzti santykiai, tačiau konsulatų įsteigta nebuvo.[5] Nėra žinių apie tuomet Gvatemaloje gyvenančius lietuvius, nors žinoma, kad į Gvatemalą buvo atvykusių Lenkijos žydų.
Lietuvą okupavus SSRS, Kazimieras Graužinis Gvatemalos Vyriausybei per įgaliotąjį ministrą Buenos Airėse pasiuntė protesto notą. Yra duomenų, kad SSRS okupacijos metais Gvatemala palaikė ryšius su Lietuvos diplomatinėmis atstovybėmis[6] ir nors, kaip ir Paragvajus ar Venesuela, vengė aktyvesnių aneksijos nepripažinimo išraiškos formų siųsdavo savo diplomatinius atstovus į Baltijos valstybių diplomatinius priėmimus.[5]
Santykiai tarp valstybių atkurti 1993 m. Bendradarbiavimas vyksta daugiausiai daugiašaliu formatu Jungtinėse Tautose ir ES-Gvatemalos santykių formatu.
2004 m. gegužės 27-29 dienomis Meksikos mieste Gvadalacharoje dienomis vykstančiame Europos Sąjungos, Lotynų Amerikos ir Karibų jūros valstybių bei vyriausybių vadovų susitikime Lietuvą atstovaujantis Lietuvos užsienio reikalų ministerijos sekretorius Šarūnas Adomavičius susitiko su Gvatemalos užsienio reikalų viceministru.[7]
2013 m. Gvatemala išreiškė palaikymą Lietuvai, šiai siekiant tapti nenuolatine Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos nare, o 2012 m. pasirašytas Europos Sąjungos ir Centrinės Amerikos Asociacijos, kuriai priklauso Gvatemala, susitarimas.[8]
2017 m. Gvatemaloje atidarytas Lietuvos garbės konsulatas (garbės konsule paskirta Roksana Mišelė Prieto Andradė), o 2018 m. Vilniuje atidarytas Gvatemalos garbės konsulatas (garbės konsule paskirta Asta Naumenko Meschino).[9]
Gvatemaloje paskaitas skaitęs yra skaitęs lietuvių profesorius Algis Mickūnas. 1999 m. jis čia įsteigė Globalizacijos studijų centrą.[10]
2009 m. Gvatemaloje skambėjo Lietuvos himnas – jį Mindaugo karūnavimo dienos proga Gvatemalos džiunglėse, kartu su gvatemaliečių čiabuviais, sugiedojo du lietuviai.[11]
2016 m. Gvatemaloje apsilankė lietuvių kelionių žurnalistai Martynas Starkus ir Vytaras Radzevičius ir įspūdžius nufilmavo „Starkaus ir Radzevičiaus kelionės“ dokumentikos vienuoliktajame sezone pavadinimu „Karibų ratai“.
2018 m. duomenimis, prekybos apyvarta tarp Lietuvos ir Gvatemalos siekė 1,76 mln. eurų.[1]
Prekybos balanse dominuoja eksportas iš Lietuvos į Gvatemalą.
Metai | 2016 | 2017 | 2018 |
---|---|---|---|
Eksportas į Gvatemalą (tūkst. eur.) | 294,8 | 659,0 | 919,8 |
Importas iš Gvatemalos (tūkst. eur.) | 0,3 | 657,2 | 839,3 |
Metai | 2016[12] | 2020[13] | 2021[14] | 2022[2] |
---|---|---|---|---|
Gvatemalos piliečių skaičius Lietuvoje | 0 | 1 | 1 | 2 |
Lietuva Gvatemalai savo ambasadoriaus akreditavusi nėra.
((cite web))
: Cite has empty unknown parameter: |1=
(pagalba)
((cite book))
: |chapter-url=
neturi pavadinimo (pagalba)