Tuhelj | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Megye | Krapina-Zagorje |
Község | Tuhelj |
Jogállás | falu |
Polgármester | Armando Slaviček |
Irányítószám | 49215 |
Körzethívószám | (+385) 049 |
Népesség | |
Teljes népesség | 2043 fő (2021. aug. 31.)[1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 190 m |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Tuhelj weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tuhelj témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Tuhelj falu és község Horvátországban Krapina-Zagorje megyében. Közigazgatásilag Banska Gorica, Črešnjevec, Glogovec Zagorski, Lenišće, Lipnica Zagorska, Pristava, Prosenik, Sveti Križ, Trsteno és Tuheljske Toplice települések tartoznak hozzá.
Zágrábtól 36 km-re északnyugatra a Horvát Zagorje északnyugati részén, a szlovén határ közelében fekszik.
A település első írásos említése 1402-ben történt. Neve az ősszláv "tuhl" szóból származik, mely eredetileg mély, nedves helyet jelentett. Tuhelj, mely a cesargradi uradalom része volt, már a középkor óta a vidék egyházi, igazgatási és kulturális központja. Szűz Mária tiszteletére szentelt temploma 1334 és 1395 között épült, mivel 1334-ben még nem említik a zágrábi káptalan templomai között, viszont 1395-ben már név szerint említik papját a kaproncai János fia Pétert. Plébániája a vrboveci főesperesség része volt és több mint 600 éves múltra tekint vissza. Az első említését tartalmazó oklevél szerint 1402 október 21-én Usk Ádám szentszéki bíró ítélkezik egy három évvel korábban történt bűntény ügyében. Ekkor történt ugyanis, hogy egy Mikulin Illés nevű pap Zsigmond zagorjei kapitány és a szomszédos krapinai, donja stubicai és radoboji plébánosok segítségével kirabolta Péter tuhelji plébánost. Elvitték borát, gabonáját, ruháit és 800 magyar forintját. A támadók betörtek a paplakba is, őt magát elhurcolták és miután megkínozták Krapinán tartották fogságban. Csak azután engedték el, hogy megesküdött, feladja plébániáját, nem fordul bírósághoz és erre száz ezüstöt is letesz biztosítékként. A plébános ezután Mihovljanba menekült, mert félt a további támadásoktól. A települést 1399-ben Luxemburgi Zsigmond az uradalommal együtt a Cillei családnak adta, majd kihalásuk után 1463-ban Mátyás király adományából Baumkirchner Andrásé lett. Ekkor Tuhelj egyike volt a cesargradi uradalomhoz tartozó nyolc falunak. Későbbi birtokosai Corvin János, majd 1521-től az Erdődyek voltak. Az 1598-as adóösszeírás szerint a falu területe a cesargradi uradalom részeként az Erdődy család birtoka volt, plébániájához pedig 17 falu tartozott.
A településnek 1857-ben 176, 1910-ben 284 lakosa volt. Trianonig Varasd vármegye Klanjeci járásához tartozott. A településnek 2001-ben 216 lakosa volt.