Becske | |||
![]() | |||
Becske látképe 2021-ben | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Nógrád | ||
Járás | Balassagyarmati | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Agócs Pál (független)[1] | ||
Jegyző | Dr. Bata Ákos | ||
Irányítószám | 2693 | ||
Körzethívószám | 35 | ||
Testvértelepülései | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 484 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 34,16 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 15,66 km² | ||
Földrajzi nagytáj | Északi-középhegység[3] | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Becske weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Becske témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Becske község Nógrád vármegyében, a Balassagyarmati járásban.
A Cserhát hegységben található, a Galga-patak völgyében a Szanda-hegy lábánál. A legközelebbi város Balassagyarmat (20 km).
Föutcája a 2108-as út, ezen érhető el Aszód és Balassagyarmat irányából is; Bercellel a 2138-as út köti össze.
A hazai vasútvonalak közül az Aszód–Balassagyarmat–Ipolytarnóc-vasútvonal érinti, de a nyomvonala igencsak elkerüli a lakott helyeit. Korábban egy vasútállomás és egy megálló is üzemelt a község területén, de Becske vasútállomást a falutól való nagy (~5 kilométeres) távolsága és az ezzel összefüggő kihasználatlansága miatt már 1980-ban bezárták. [Az állomás egykori helye közúton ma csak Kisecset felől közelíthető meg, a 21 154-es, majd a 21 332-es úton.] Becske alsó megállóhely is külterületek közt helyezkedik el, a központtól mintegy másfél-két kilométerre délre. a 2108-as út mellett; a vonal mai állomásainak viszonylatában Nógrádkövesd és Magyarnándor között található.
A település első írásos említése 1272-ből származik (Bechke).
A település neve feltehetően a Benedek egykori személynévből származik, ezt valószínűsíti, hogy a település közelében állt egy 12. században alapított benedek-rendi apátság.
Az 1562–1563 évi török kincstári adószámadási könyvek szerint a hódoltsághoz tartozott, 7 adóköteles házzal.
A török hódoltság előtt számos földesúr birtokolta, közöttük Széchenyi Benedek, a Széchényi család egyik őse. a 16. században a Bosnyák család, majd a Lónyay család birtokolta. A 18–19. században közbirtokossági község volt.
A 20. század elején Nógrád vármegye Sziráki járásához tartozott.
1910-ben 943 lakosából 930 magyar volt. Ebből 911 római katolikus, 11 evangélikus, 21 izraelita volt.
A település népességének változása:
Lakosok száma | 549 | 546 | 530 | 548 | 508 | 484 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 87%-a magyar, 13%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[11]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,2%-a magyarnak, 7,7% cigánynak, 0,2% németnek, 0,4% románnak mondta magát (11,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 65,2%, református 0,7%, evangélikus 0,7%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 8,6% (23,2% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 93,5%-a vallotta magát magyarnak, 4,3% cigánynak, 0,6% németnek, 0,4% románnak, 0,2% szlováknak, 3,7% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (6,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 48,4% volt római katolikus, 1,4% evangélikus, 1,2% református, 0,2% görög katolikus, 0,2% ortodox, 0,6% egyéb keresztény, 0,8% egyéb katolikus, 7,3% felekezeten kívüli (36,2% nem válaszolt).[13]