Aversa | |||
![]() | |||
Porta Napoli | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Campania | ||
Megye | Caserta (CE) | ||
Frazionék | Ponte Mezzotta | ||
Védőszent | Pál apostol | ||
Irányítószám | 81031 | ||
Körzethívószám | 0823 | ||
Forgalmi rendszám | CE | ||
Testvérvárosok | Lista | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 49 612 fő (2023. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 7005 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 39 m | ||
Terület | 8,7 km² | ||
Időzóna | CET (UTC+01:00) | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése Caserta térképén | |||
Aversa weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Aversa témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Aversa város (közigazgatásilag comune) Olaszország Campania régiójában, Caserta megyében. Az aversai mezőgazdasági vidék központja, amely elsősorban borairól és sajtjairól híres. A városban székel a Nápolyi Egyetem Építészeti Kara és az Aversai egyházmegye püspöke.
A megye déli részén fekszik, mintegy 15 km-re északra Nápolytól. Határai: Carinaro, Casaluce, Cesa, Frignano, Giugliano in Campania, Gricignano di Aversa, Lusciano, San Marcellino, Sant’Antimo, Teverola és Trentola-Ducenta.
Aversa a gótok itáliai inváziója során elpusztított ősi Atella városa mellett alakult ki és egyike volt az első dél-itáliai normann településeknek. 1030-ban Rainulf Drengolt birtoka lett, akit IV. Sergius nápolyi herceg nevezett ki grófnak, amit II. Konrád német-római császár is megerősített. A város, miután a vidék üldözöttei számára menedéket nyújtott, gyorsan növekedett és az egyik legfontosabb település lett, amelyből a normannok felügyelték a Szicíliai Királyság létrejöttét. A város első erődítményeit Robert Guiscard építette, ugyancsak az ő idejében nevezték ki a város első püspökét Guitmondot, egykori bencés apátot, híres teológust.
I. Richárd, aversai gróf vezetésével 1053-ban a Civitella del Fortore-i csatában a normannok leverték a pápai állam seregeit. Sőt IX. Leó pápát is sikerült fogságba ejteniük. A gróf azonban nem tekintette fogolynak a pápát, hanem katonai kíséret mellett visszaküldte Rómába. Ennek a diplomáciai gesztusnak következtében a normannok és a katolikus egyház megbékéltek és a korábban Aversára kivetett pápai átkot is feloldották.
A normannokat az Anjou-ház uralkodói követék a nápolyi trónon, minek következtében Aversa jelentősége számottevően lecsökkent és elsősorban királyi vadászbirtok lett. I. Johanna nápolyi királynő Aversát tette meg székhelyéül. A nápolyi trónra igényt tartó nemesek 1345-ben megölték a királynő férjét I. Endre herceget, I. Lajos magyar király öccsét. Ez kiváltotta a magyar király haragját, aki seregeinek élén 1348-ban elfoglalta Aversát, I. Johannát menekülésre kényszerítve Avignonba, s a merénylettel jogtalanul vádolt Durazzói Károlyt lefejeztette.
A város történetének egy másik fontos állomása az 1860-as volturnói csata, amelyben Giuseppe Garibaldi és csapatai végső csapást mértek Két Szicília Királyságának seregeire és egyesítették az újonnan létrehozott Olasz Királysággal.
A népesség számának alakulása:
Aversát a „száz templom városának” is nevezik, a számos templom után, amely a kiterjedt belvárosát tarkítja: