![]() |
A településen világörökségi helyszín található |
Assisi | |||
![]() | |||
Látkép a Porta Nuova-tól | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Umbria | ||
Megye | Perugia (PG) | ||
Polgármester | Claudio Ricci | ||
Védőszent | Rufinus of Assisi | ||
Irányítószám | 06081 | ||
Körzethívószám | 075 | ||
Forgalmi rendszám | PG | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 27 605 fő (2023. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 131 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 424 m | ||
Terület | 186 km² | ||
Időzóna | CET (UTC+01:00) | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése Perugia térképén | |||
Assisi weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Assisi témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Szent Ferenc Bazilika és ferences műemlékek | |
Világörökség | |
A Bazilika | |
Adatok | |
Ország | Olaszország |
Típus | Kulturális helyszín |
Kritériumok | C (I) (II)(III) (IV) (V)(VI) |
Felvétel éve | 2000 |
Elhelyezkedése | |
![]() |
Assisi (e.: 'asszízi') város Olaszországban, Perugia megyében; Umbria régióban, a Subasio-hegy nyugati részén.
Assisi Ferencnek, a ferences rend alapítójának és Olaszország védőszentjének, továbbá Klárának (Chiara d'Offreducci), a klarisszák rendje alapítójának a szülőhelye. Valószínűleg itt született Sextus Propertius elégiaköltő is.
Kr. e. 1000 körül vándor umbriaiak telepedtek le a jelenlegi város szomszédságában, és a magaslatokon erődített településeket építettek. Kr. e. 450 táján ezeket a településeket fokozatosan az etruszkok foglalták el. Az ókori Római Birodalom Kr. e. 295-ben a sentinumi csata után szerezte meg a hatalmat Itália központi részén. Ekkor épült a virágzó Asisium municípium a Subasio hegység teraszain. A római idők emlékei most is megtalálhatók Assisiben: a városfalak, a fórum, egy színház, egy amfiteátrum és Minerva; ez utóbbi átépítve Santa Maria sopra Minerva (Minerva feletti Szűz Mária) templom néven ismeretes.
Kr. u. 238-ban Assisi Rufinus keresztény hitre térítette a várost. (A hagyomány szerint a vértanú püspök maradványai a San Rufino-katedrálisban nyugszanak).
545-ben Totila osztrogót király leromboltatta a város nagy részét. Ezután Assisi a longobárdok, majd később a frankok uralma alá került.
A 11. században a város független ghibellin közösséggé vált. Állandó harcban álltak a guelf Perugiával. Egy ilyen háborúban történt, hogy Giovanni di Bernardonét, a későbbi Assisi Szent Ferencet foglyul ejtették, elindítva ezzel azt az eseménysorozatot, amely a ferences rend megalapításához vezetett.
A város a 13. században kezdett az ókori falakon kívülre is terjeszkedni. Ebben az időben a város pápai fennhatóság alatt volt. Az 1348-as pestisjárvány idején a város hanyatlásnak indult.
A Santa Maria degli Angeli bazilikát 1569-ben kezdték építeni. A reneszánsz és az azt követő évszázadok alatt a város békésen fejlődött; ezt jelzik a korszak palotái is.
1997-ben Assisit két földrengés sújtotta. Több műemlék súlyosan károsodott, de közülük a legfőbb, a Szent Ferenc-bazilika kevesebb mint két év után, helyreállítva újra megnyílt. Egy ferences barát lelte halálát a leomló mennyezet alatt, egy másik pedig megsérült.
2000-ben a várost, benne a Szent Ferenc-bazilikát és a többi ferences emlékhelyet a világörökség részévé nyilvánították.