Splitski gradski kotarevi danas uključuju 27 administrativnih jedinica Grada Splita.
Stare splitske četvrti bile su: Grad, te predgrađa (varoši) koje su se dijelile na Veli Varoš, Dobri, Manuš i Lučac. Današnja službena podjela na gradske kotare u Splitu ne podudara se nužno s navedenim četvrtima.
Najstariji dio Splita, Grad, nastao je u ranom srednjem vijeku, isprva u utvrđenoj rimskoj carskoj palači (Stari grad) koju je izgradio car Dioklecijan (Dioklecijanova palača), krajem 3. st., i po predaji utemeljili su ga izbjegli stanovnici obližnje Salone, uništene u 7. st. Do kasnog srednjeg vijeka udvostručio je svoju površinu, širenjem prema zapadu (Novi grad). Do početka 19. st. bio je okružen zidinama. Zbog vrijednosti i očuvanosti svoje baštine nalazi se na UNESCO-ovoj Listi svjetske baštine. Posebno se među njima ističe Dioklecijanova palača s katedralom sv. Dujma te srednjovjekovne, romaničke i gotičke, građevne cjeline.
Počevši od srednjeg vijeka, uokolo Grada, tadašnjeg Splita, razvila su se njegova predgrađa (varoši). Za razliku od gospodskoga Grada, nekad su bila nastanjena isključivo pučkim, težačkim i ribarskim stanovništvom. Ima ih četiri (od zapada prema istoku): Veli varoš, Dobri, Manuš i Lučac. Najveći i najstariji među njima je Veli varoš. Po veličini, slijedili su ga Lučac, Dobri te najmanji, Manuš. Sastojali su se od uskih kaleta te dvora, s uglavnom skromnim kamenim kućama, a te su jedinstvene, osebujne cjeline još i danas dobrim dijelom očuvane.
Od 19. st. na njih se, posebice na Gradu najbliži dio Velog varoša (Varoša), širi reprezentativna urbana gradnja, kao i gradnja vila u njihovim vanjskim dijelovima te prema daljem prostoru splitskog poluotoka, gdje se nastanjuju imućniji Splićani, napuštajući tijesne gradske dijelove. U 1. pol. 20. st. širenjem Splita na osnovu modernih urbanističkih zasada objedinjeni su svi navedeni dijelovi grada i omogućeno je njegovo daljnje širenje.
Gradski kotar | Stanovništvo | Površina (km²) | Gustoća (st./km²) | Karta |
---|---|---|---|---|
Bačvice | 3.347 | 1,19 km² | 2.812 st./km² | ![]() |
Blatine-Škrape | 6.777 | 0,23 km² | 29.465 st./km² | ![]() |
Bol | 11.550 | 0,52 km² | 22.212 st./km² | ![]() |
Brda | 6.188 | 1,68 km² | 3.683 st./km² | ![]() |
Grad | 7.571 | 0,42 km² | 18.026 st./km² | ![]() |
Gripe | 6.739 | 0,32 km² | 21.059 st./km² | ![]() |
Kman | 5.882 | 0,33 km² | 17.824 st./km² | ![]() |
Kocunar | 4.376 | 0,17 km² | 25.741 st./km² | ![]() |
Lokve | 7.173 | 0,21 km² | 34.157 st./km² | ![]() |
Lovret | 9.290 | 1,62 km² | 5.735 st./km² | ![]() |
Lučac-Manuš | 6.840 | 0,36 km² | 19.000 st./km² | ![]() |
Mejaši | 5.304 | 3,61 km² | 1.473 st./km² | ![]() |
Meje | 4.196 | 1,50 km² | 2.797 st./km² | ![]() |
Mertojak | 7.503 | 0,40 km² | 18.756 st./km² | ![]() |
Neslanovac | 3.672 | 0,97 km² | 3.786 st./km² | ![]() |
Plokite | 6.677 | 0,24 km² | 27.821 st./km² | ![]() |
Pujanke | 9.502 | 0,40 km² | 23.755 st./km² | ![]() |
Ravne njive | 5.812 | 0,39 km² | 14.903 st./km² | ![]() |
Sirobuja | 2.295 | 0,95 km² | 2.416 st./km² | ![]() |
Spinut | 8.788 | 1,21 km² | 7.263 st./km² | ![]() |
Split 3 | 10.320 | 0,56 km² | 18.429 st./km² | ![]() |
Sućidar | 10.720 | 0,47 km² | 22.809 st./km² | ![]() |
Šine | 0,68 km² | |||
Trstenik | 7.016 | 0,67 km² | 10.472 st./km² | ![]() |
Varoš | 5.697 | 2,22 km² | 2.566 st./km² | ![]() |
Visoka | 4.817 | 0,51 km² | 9.445 st./km² | ![]() |
Žnjan-Pazdigrad | 8.965 | 1,93 km² | 4.645 st./km |
![]() |
Ukupno: | 174.276 | 22,81 km² | 7.344 st./km² |
Naselje | Stanovništvo | Površina (km²) | Gustoća (st./km²) |
---|---|---|---|
Split | 174.276 | 22,81 km² | 7.344 st./km² |
Donje Sitno | 314 | 4,74 km² | 66 st./km² |
Gornje Sitno | 351 | 14,25 km² | 25 st./km² |
Kamen | 2.175 | 2,67 km² | 815 st./km² |
Slatine | 947 | 10,67 km² | 89 st./km² |
Srinjine | 1.348 | 11,62 km² | 116 st./km² |
Stobreč | 2.602 | 1,02 km² | 2.551 st./km² |
Žrnovnica | 2.479 | 11,52 km² | 215 st./km² |
Ukupno: | 184.947 | 79,92 km² | 2.286 st./km² |
![]() | Zajednički poslužitelj ima još gradiva o temi Splitski gradski kotarevi |