Hedy Lamarr | |
![]() Hedy Lamarr, 1939. | |
Rodno ime | Hedwig Eva Maria Kiesler |
---|---|
Rođenje | 9. studenoga 1914., Beč, Austrija |
Smrt | 19. siječnja 2000., Casselberry, Florida, SAD |
Godine rada | 1930. – 1958. |
Suprug | Fritz Mandl (1933. – 1937.) Gene Markey (1939. – 1941.) John Loder (1943. – 1947.) Teddy Stauffer (1951. – 1952.) W. Howard Lee (1953. – 1960.) Lewis J. Boies (1963. – 1965.) |
Važniji filmovi | Extase, Samson and Delilah |
Portal o životopisima | |
Portal o filmskoj umjetnosti |
Hedy Lamarr (pravo ime Hedwig Eva Maria Kiesler) (Beč, 9. studenog 1914. – Casselberry, Florida, 19. siječnja 2000.), austrijska, pa američka filmska glumica i inovatorica.
Hedy Lamarr potječe iz bečke židovske obitelji. Njen otac Emil Kiesler je bio direktor banke, a majka Gertrud, rođena Lichtwitz, bila je pijanistkinja. Već u svom trećem filmu Mi ne trebamo novac s Heinzom Rihmannom i Hansom Moserom imala je glavnu ulogu. Čehoslovački film Extase (Ekstaza) iz 1933., u kojem je njezina supruga glumio Zvonimir Rogoz, zbog nekih je slobodnih i erotskih scena izazvao skandal, ali više radi izraza njezina lica u prvom planu dok glumi orgazam, nego radi snimka u kojem gola trči kroz šumu (to je bio prvi integralni akt u povijesti umjetničke kinematografije). Udala se 10. kolovoza 1933. za bogata bečkog industrijalca Fritza Mandla, koji je bio veoma konzervativan te joj je zabranio snimati nove filmove. Uočivši jačanje fašizma u Austriji i nacističke okupacije njene domovine, bježi 1937. i iz zemlje i od svoga supruga u Pariz a odatle u London. Veliki filmski mogul Louis B. Mayer otkriva lijepu glumicu i daje joj ugovor za MGM. U to vrijeme mijenja svoje pravo ime u umjetničko. Hedy odlazi u SAD i biva hvaljena kao nasljednica Marlene Dietrich i Grete Garbo iako se njezino glumačko znanje ne može usporediti s njenom ljepotom. Najveći komercijalni uspjeh postigla je ulogom u filmu Samson i Dalila.
Hedy Lamarr bila je i inovatorica u području bežičnih komunikacija. Kao otvorena protivnica fašističke Njemačke u Drugom svjetskom ratu prijavila je 1942. patent upravljanja torpeda izmjenjivim frekvencijama koje bi stoga tada bilo nemoguće predvidjeti i omesti (US-Patent Nr. 2,292,387). Iako Mornarica SAD taj izum nije iskoristila, ta se tehnologija, bez koje bi bio nemoguć WiFi, i danas koristi za mobilne telefone i za upravljanje frekvencijama. Premda za života nije dobila zaradu i zahvalu za svoj izum, smatraju je velikom inovatoricom, pa se međunarodni Dan izumitelja slavi 9. studenoga, na njezin rođendan.